Rendszerinformatikus OKJ vizsga írásbeli feladatok
Felkerültek a régebbi rendszerinformatikus OKJ vizsgák írásbeli feladatai feltöltését. A kérdések tanulmányozásához kattintsunk a könyvek fülre, vagy a navigációs panelen az okrtatás > rendszerinformatikus > írásbeli parancsra.

Adja meg a buborékos rendezés algoritmusának mondatszeru leírását!
Eljárás Rendezés;
Ciklus I:=2-től N-ig
Ciklus K:=N-től I-ig egyesével
Ha SorK-1 
SorK-1 ]:=SorK SorK:=Segéd 
Elágazás vége 
Ciklus vége
Ciklus vége
Eljárás vége
Adja meg a gráf fogalmak definícióját: teljes gráf, páros gráf, összefüggő gráf, feszítőfa, Hamilton-kör
o	Teljes gráf: n pontú gráf, amelynek minden két pontja össze van kötve éllel
o	Páros gráf: pontjait két diszjunkt halmazba választhatjuk szét úgy, hogy ugyanannak a halmaznak elemeit nem köti össze él 
o	Összefüggő gráf: bármely két pontját út köti össze
o	Feszítőfa: olyan részgráf, amí fa és tartalmazza a gráf összes pontját
o	Hamilton-kör: olyan zárt élsorozat, amely a gráf egyetlen élén sem megy át egynél többször (vonal) és a gráf összes pontját tartalmazza
Adjon meg egy számítógépes-hálózatokon használt torlódásvezérlő algoritmust!
Algoritmusok:
o	Pufferek előrefoglalása
o	Csomageldobás
o	Izaritmikus torlódásvezérlés
o	Lefojtó csomagok (Choke packets)
o	stb.
Adott az alábbi egyedtípus: ÁRU(Árukód, Árunév, Egységár, Kategóriakód). Készítsen SQL utasítást, amely:
a. kilistázza az áru kódját, nevét és az áru 10%-kal csökkentett árát, ennek a mezõnek a neve Akciósár legyen
b. kilistázza a két legdrágább áru nevét és egységárát egységár szerint csökkenõen, az Egységár mezõ neve Ár legyen
c. kilistázza, hogy az Áru táblában hány tétel található és mennyi az áruk átlagára

a., SELECT Árukód, Árunév, Egységár*0.9 AS Akciósár FROM Áru;
b., SELECT TOP 2 Árunév, Egységár AS Ár FROM Áru ORDER BY Egységár DESC;
c., SELECT COUNT(Árukód) As Darab, AVG(Egységár) AS Átlag FROM Áru 
Adott egy N elemű E[i] sorozat. A sorozat valamely eleme rendelkezik a T tulajdonsággal. Határozzuk meg az első ilyen elemet
A kiválasztás klasszikus tételét kell megadni

KIVÁLASZT eljárás
I:=1
Ciklus amíg Ei NEM T tulajdonságú
i:=i + 1
Ciklus vége
Sorszám := i 
Eljárás vége
Csoportosítsa a hálózatokat méretük, adatátviteli közeg, az összekapcsolás térbeli módja szerint!
Méretûk szerint a következő csoportokba oszthatjuk a hálózatokat:
o	LAN, azaz helyi hálózat. Általában egy helyiségben, vagy egy épületen belül kialakított és egy szervezethez, intézményhez kapcsolódik.
o	MAN, azaz városi hálózat. Általában több helyi hálózatot. különálló felhasználókat kapcsol össze. Kiterjedése egy városra, településcsoportra terjed ki.
o	WAN, nagy kiterjedésû hálózat, vagy világhálózat. Jellemzője, hogy földrajzilag nagyobb egységet köt össze, különböző országokban. esetheg földrészeken található PC-k kommunikálhatnak a segítségével.
Az átviteli közeg szerint osztályozhatjuk a hálózatokat:
o	Sodrott érpár, leginkább egy hagyományos telefonkábelhez hasonlít.
o	Koaxiális kábel, amely a kábeltévé vezetékének megfelelő technika. 
o	Fénykábel, optikai elven mûködik. gyors adatávitelt tesz lehetővé és nagyon nagy a kapacitása.
o	Vezeték nélküli átvitel történhet infravörös fény, rádiófrekvenciás jel, mikrohullám vagy lézer fény segítségével is.
Az összekapcsolás térbeli módját tekintve (topológikusan) a következő főbb típusok léteznek:
o	Csillag topológia, amelynek előnye a megbízhatóság. hátránya a viszonylagosan magas kiépítési költsége. Főleg helyi hálózatokban használják.
o	Sín topológia, amelynek az előzővel szemben kisebb a vezeték igénye. ám megbízhatósága is kisebb. Ezt is főleg helyi hálózatoknál használják.
o	Gyûrû topológia, amely bizonyos szempontból (persze megalkuvásokkal) egyesíti az előző kettő jó tulajdonságait. Főleg MAN-okban használják.
o	Vegyes topológia
Definiálja a következő adatbáziskezelési fogalmakat: egyed, tulajdonság, kulcs, kapcsolat.
Egyed: minden adatmodell legalapvetőbb eleme. Azokat a tárgyakat, fogalmakat, amelyekről adatokat tárolunk egyednek tekinthetünk. Az egyed konkrét értékét az egyed előfordulásának nevezzük.
Tulajdonság (attribútum): Az egyedek jellemzőinek megadásakor megfogalmazott ismeretek.
Kulcs: Azon tulajdonságok összessége, amelyek egyértelmûen meghatározzák az egyed előfordulását. Mindig léteznie kell kulcsnak. mert e nélkül az egyedek nem lennének megkülönböztethetőek.
Kapcsolat: Az egyedek közti viszonyt un. kapcsolatokkal írjuk le. Egyed és egyed között háromféle kapcsolattípust lehet megkülönböztetni: 
Kölcsönösen egyértelmû ( 1:1 ) kapcsolat, másképpen kölcsönös függés.
Egyik irányban egyértelmû, a másik irányban több értelmû (1:N) kapcsolat, másképpen funkcionális függés.
Több a többhöz (N:M) kapcsolat, másképpen funkcionális függetlenség.
Fogalmazza meg, mit jelent a számítógép biztonsága!
Számítógép biztonsága alatt szűkebb értelemben az adatok illetéktelen hozzáférésétől való megóvást, elsősorban a titkosságot értik. Bővebb értelemben azonban a következő négyest értjük: 
- titkosság és hozzáférési kontroll (access control)
- integritás (sértetlenség - integrity, pontosság - accurary, hitelesség - authenticity)
- elérhetőség (availability)
- megbízhatóság (reliability), melyen a hardware és a software valamint a szolgáltatások üzembiztonságát értjük 
Hasonlítsa össze az összeköttetés-mentes és összeköttetés-alapú szolgáltatásokat!
Összeköttetés-alapú szolgáltatás (Connection Oriented Service): mielőtt adatot szeretnénk átvinni, létre kell hozni a kapcsolatot (pl.: telefon). Ha ÖKA szolgáltatást akarunk használni, akkor felépítjük, használjuk, lebontjuk az összeköttetést. Az adatok sorrendhelyesen továbbítódnak.
Fajtái:
o	üzenetsorozat: ekkor az üzenethatárok megmaradnak, pl.: FTP állománytovábbítás
o	bájtfolyam: nincsenek üzenethatárok, pl.: terminál
Összeköttetés-mentes szolgáltatás (Connectionless Service): az átvitt üzenetek a címzett teljes címét tartalmazzák, egymástól függetlenül kézbesítik őket, akár sorrendcsere is előfordulhat, pl.: postai levélkézbesítés.
Szolgáltatás	Típus	Példa	
Megbízható üzenetfolyam	ÖKA	Állománytovábbítás	
Megbízható bájtfolyam	ÖKA	Terminálbejelentkezés	
Megbízhatatlan összeköttetés	ÖKA	Digitalizált hangátvitel	
Megbízhatatlan datagram	ÖKM	Elektronikus levelezés	
Nyugtázott datagram	ÖKM	Tértivevényes levélküldés	
Kérés-válasz	ÖKM	Adatbázis lekérdezés	
A megbízhatatlanság azt jelenti, hogy nem nyugtázott az üzenet.
Szolgálatprimitívek: egy szolgálatot formálisan primitívek, vagyis műveletek halmazával írunk le. Ezek határozzák meg, hogy egy szolgálat milyen tevékenységet képes végrehajtani.
Az OSI modellben:
Primitívek	Tevékenység	
Kérés	Egy funkcionális elem valamilyen tevékenység végrehajtását kéri.	
Bejelentés	Egy funkcionális elemet informál valamilyen eseményről.	
Válasz	Egy funkcionális elem válaszol az eseményre.	
Megerősítés	Egy funkcionális elemet informál a kérésről.	
A kapcsolat létrehozásának mindíg 4 lépése van. A kapcsolatot fel lehet bontani egyoldalúan is (2 lépés). Az adatcsere bármeddig tarthat. 
Szolgálatok tíousai: 
o	megerősített (4 primitív: kérés, bejelentés, válasz, megerősítés, pl.: kapcsolat felépítése)
o	megerősítetlen (2 primitív: kérés, bejelentés, pl.: adatcsere)
OSI jelölésmód: tevékenység típusa.primitív
Határozza meg az adatfeldolgozás és a kódolás, kódrendszer fogalmát!
Adatfeldolgozás, kódolás, kódrendszer: Az adatokon végzett átalakításokat, műveleteket, illetve ezek sorozatát adatfeldolgozásnak nevezzük. Ez a következő lépésekből áll: adatelőkészítés, adatbevitel, adatok feldolgozása, adatkihozatal. A kódolás áttérést jelent valamely jelkészlet és szabályrendszer (együttesen: kódrendszer) használatáról egy másik jelkészlet és szabályrendszer használatára. A kódolás nem érinti a közlemény tartalmi oldalát.
Határozza meg az informatikai rendszerekben használt hitelesítés fogalmát!
Hitelesítés: Olyan eljárás, amelynek segítségével egy informatikai rendszeren belüli kapcsolatban a partnerek kölcsönösen, kétségtelenül felismerhetik egymást és ez az állapot a kapcsolat egész idejére változatlanul fennmarad. A továbbítandó információk hitelesítése azt tartalmazza, hogy az információk teljes egészében és változatlanul továbbítódnak, és a küldő ezt kétségtelenül megállapítja.
Határozza meg az informatikai rendszerekben használt integritás fogalmát!
A sértetlenség általában az informácoókra, adatokra illetve a programokra értelmezik. Az információk sértetlensége alatt azt a fogalmat értjük, hogy az információkat csak az arra jogusoltak változtathatják meg és azok véletlenül sem módosulnak. Ez az alapveszélyforrás a programokat érinti, mivel az adatok sértetlenségét csak rendeltetésszerű feldolgozás és átvitel esetén lehet biztosítani. A sértetlenség fogalma alatt gyakran értik a sérthetetlenségen túli teljességet, továbbá az ellentmondás mentességet és a korrektséget, együttesen: integritást. Az integritás ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az információ valamennyi része rendelkezésre áll, elérhető. Korrektek azok az információk, amelyek a valós dologi vagy - pl.: modellezésnél - feltételezett állapotot helyesen írják le.
Ismertesse a csavart érpáras (Twisted Pair) kábel felépítését és jellemzõit!
A kábel két szigetelt, egymásra spirálisan felcsavart vezeték. Amennyiben az érpár körlil árnyékolás is található, akkor árnyékolt sodrott érpárnak (Shielded Twisted Pair, STP), míg az árnyékolás nélkülit UTP (Unshielded Twisted Pair) kábelnek nevezzük. Mivel a két jelvezeték egymásra van felcsavarva, ezért a jelkisugárzást az egymás ellen hatás miatt minimálisra csökkentik. Minél több az egységnyi hosszra jutó csavarások száma, annál nagyobb sebességig használható a vezeték. Mivel általában nem csak egy szimplex kapcsolatra van szükség, ezért több érpárt fognak össze egy közös szigetelõben. Ezek egymásra, és a külvilágra való hatását tovább lehet csökkenteni, ha a párokat is egymásra csavarják. A közepes méretû hálózatokban az esetek túlnyomó többségében az UTP kábeleket alkalmazzák, mivel ezek minden jellemzője, valamint az áruk is lehetővé teszi a biztos összeköttetés kialakítását. Az UTP kábeleket több kategóriára osztják, ezek jelátviteli tulajdonságokban és természetesen árban térnek el egymástól. 
Típus	Jellemző	
1.kategória	Hangátvitel	
2.kategória	4 Mbit/s-os adatvonal	
3.kategória	10 Mbit/s-os adatvonal	
4.kategória	20 Mbit/s-os adatvonal	
5.kategória	100 Mbit/s-os adatvonal	

Az Ethernet hálózatokban a 3.-5. kategóriájú kábeleket használják. Ezeket összefogták egy csoportba és a 100BaseT névvel látták el. A rendszer, két sodrott érpáron működik, az egyik érpár adásra, míg a másik vételre szolgál. Az UTP kábel esetében a megengedett legnagyobb, még erősítés nélkül áthidalható távolság (szegmenshossz) 100 méter. Ezzel a módszerrel pont-pont kapcsolat alakítható ki, több gép esetében csillag topológiával. A kábel a számítógéphez RJ-45 típusjelzésű csatlakozóval kápcsolódik. Ennek nyolc érintkezője van, tehát a kábelben négy érpárnak kell lennie. A vezetékek megkülönböztetése nehézkes lenne, ezért színkódolást alkalmaznak. Négy különböző színű vezeték van, a maradék négy pedig ezek és a fehér szín keveréke. 
Ismertesse a csomag- és üzenetkapcsolt adatátviteli módszereket!
A teljes információ mennyiséget feldarabolják kisebb részekre. A vonalon ezeket a kisméret csomagokat küldik át. A kis méret miatt a vonal foglaltsága rövid ideig tart, a vev és az adó számára mégis a folyamatos összeköttetés látszatát kelti. A csomagok küldésének két módja lehetséges, ennek alapján beszélhetünk csomag- és üzenetkapcsolt adatátvitelrl. 
Az üzenetkacsolás során az információt nem darabolják fel, így csak logikailag tartozik ebbe a csoportba. Az üzenetnek tartalmaznia kell a küldő és a címzett adatait. Az adó a teljes üzenetet elküldi a következő, éppen szabad hosztnak. Ezzel tulajdonképpen a kommunikációt be is fejezte. Az az állomás, amelynél az üzenet van, keres egy szabad útvonalat a következő IMP-ig és elküldi neki. Ez a folyamat addig ismétlődik, amíg a címzett megkapja az üzenetet. A megoldás nagy előnye, hogy a vonalakat csak nagyon rövid időre foglalja le, ráadásul mindig csak két koszt vesz részt a küldésben. A hátrány nagy üzenetek esetében merül fel, ugyanis minden hosztnak minimálisan akkora szabad tárolókapacitással kell rendelkezni, amekkora az üzenet. Ha ez a feltétel nem valósul meg, akkor az üzenet egy része elveszik. 
A csomagkapcsolás működése nagyon hasonlít az üzenetkapcsolás működéséhez. A különbség az, hogy ebben az esetben feldarabolják az üzenetet kisebb méretű csomagokra. Ezeket a csomagokat egyenként, mint önálló információt küldik el a már megismert módon. Minden csomagküldés előtt egy hálózatvizsgálat történik, amelynek során megkeresik a leggyorsabb, vagy a legrövidebb útvonalat. Minden csomag más és más úton halad, az érkezési sorrend más lelet, mint az elküldési sorrend volt. Annak érdekében, hogy a vevő képes legyen az eredeti üzenetet összeállítani, minden csomagba be kell építeni azt, hogy melyik üzenet hányadik csomagja. A megoldás előnye, hegy nem igényel nagy átmeneti tároló helyet, a hátránya, hogy bármelyik csomag megsérül, vagy elveszik, nem lehet az eredeti üzenetet összeállítani.
Ismertesse a DES fogalmát!
A DES (Data Encryption Standard) számítógépes adattitkosítási szabvány. A DES módszer lényegében egy 64 bites nyílt szöveget 64 bites titkosított szöveggé alakít egy 56 bites titkosítási kulcs segítségével. Bináris elemek esetén a felcserélések és helyettesítések egyszrű áramkörök segítségével valósíthatók meg.
Ismertesse a DHCP szerverek feladatát!
A DHCP a Dynamic Host Configuration Protocol szavak rövidítése. Feladata, mint a nevéből is kiderül, a számítógépek dinamikus konfigurálása. Ez a konfigurálás az IP címek dinamikus kiosztását jelenti, illetve a hálózati beállítások (DNS szerver IP címe, átjáró IP címe) átvételét. A DHCP megvalósítása a következőképpen történik: a hálózaton van egy gép, amely DHCP szerverként (is) működik, ez osztja ki az IP címeket. Ha a hálózat valamelyik gépének IP címre van szüksége (pl.: rendszerindulás), ettől a DHCP szervertől igényelhet IP címet magának. Ha van még nem használt cím, akkor azt megkapja, ellenkező esetben a munkaállomás nem fog IP címmel rendelkezni. Ha a kliensnek már nincs szüksége az IP címre, értesíti a szervert, olyenkor az általa használt cím felszabadul. A kiosztott IP cím rendelkezik egy érvényességi idővel is arra az esetre, ha a kliens szabálytalanul lépne ki a hálózatból. A DHCP szerveren beállítható, hogy milyen címtartományból kerüljenek kiosztásra az IP címek. A DHCP-nek akkor van jelentősége, ha például nagyon sok (több száz vagy akár több ezer) gép van a hálózatba kapcsolva, ilyenkor nagyon sokáig tart, míg a rendszergazda mindegyik gépen elvégzi a szükséges beállításokat, vagy ha kevesebb IP cím áll a rendelkezésre, mint ahány gép, ilyenkor az első néhány igényélő kapja meg azt a néhány címet.
Ismertesse a fa topológiájú hálózatok felépítését és jellemzőit!
A fa topológiával strukturált hálózatokat lehet kiépíteni. A központi gép (szerver) egy koncentrátorral van összekötve. A koncentrátor általában multiport repeater (HUB) vagy hálózati kapcsoló (switch). A koncentrátorokba csatlakoznak az egyes munkaállomások. A strukturált hálózatok kábelezése egyszerû, a kábelhibák kevésbé befolyásolják a teljes hálózat mûködését, mint a sín vagy gyûrû topológia esetében. A koncentrátorokat további koncentrátorokkal is összeköthetjük - ez kaszkádosításnak nevezzük -, így ez az elrendezés nagy méretű hálózatok kialakítására is alkalmas. Az egyes önálló ágakat alhálózatnak, idegen kifejezéssel subnetwork-nek nevezzük. A munkaállomások közötti üzenetváltást a koncentrátorokkal valósítják meg, így a központi gépet tehermentesíteni lehet. A fa elrendezés jól skálázható hálózatok kialakítását teszi lehetővé. Alaposan átgondolt tervezéssel újabb munkaállomás bekötése a hálózatba könnyen megoldható. A hálózat egyszerûen átalakitható a megváltozott terhelhetőségi viszonyokra. A fa topológia lehetővé teszi különböző átviteli sebességû (pl. 10 Mbit/s és 100 Mbit/s) hálózatok összeköttetését. Számítógéptermekben, számítástechnikai laboratóriumokban, tehát olyan környezetben, ahol koncentráltan helyezkednek el a számítógépek az egyik leghatékonyabb elrendezési mód.
Ismertesse a Hamming-távolság fogalmát!
Két tetszőleges kódszót (redundáns bitcsoportot) megadva, mindíg megállapítható, hogy hány bitben különböznek egymástól: a két szó kizáró vagy (XOR) kapcsolata által adott eredményben az 1-esek száma adja a különbséget, ezt szokták a két kódszó Hamming távolságának nevezni. Ha két kódszó k Hamming távolságú, akkor az egyik a másikba k darab egyedi hibával konvertálódhat át.
Ismertesse a hálózati interfész fogalmát!
Hálózati interfész: Egy hálózati rendszer igen bonyolult felépítésû dolog, szinte nem létezik olyan cég, amely a hálózat minden elemével foglalkozna. Mégis, hogy a hálózatok kezelhetők legyenek, modulokra vagy más néven rétegekre bontották őket. Ezeknek a rétegeknek meghatározták a kapcsolódási felületüket, az úgynevezett interface-eket. Az interface definiálja azokat a szolgáltatásokat, amelyeket az adott hálózati réteg biztosít. A hiearchiában felette álló rétegek kizárólag az interface-en keresztül kommunikálnak az alsóbb réteggel. A réteges felépítés legfontosabb elvei a következők:
o	Csak az azonos szintû rétegek kommunikálhatnak egymással.
o	A felsőbb réteg csak az alatta lévő réteg szolgáltatásait - amelyet az adott réteg interface része definiál - használhatja. 
Ismertesse a hálózatok felosztását a kommunikáció iránya alapján!
o	Simplex: egyirányú átviteli mód. Az egyik gép az adó, a másik a vevő. Ilyen átviteli módon mûködik a rádió vagy a televízió.
o	Half duplex: váltakozó irányú átviteli mód. Mindkét gép Iehet adó vagy vevö, de egyidőben csak az egyik irányú adatátvitel lehetséges. Ilyen átviteli módon mûködik, pl. a CB rádió.
o	Full-duplex: kétirányú átviteli mód. Mindekét gép egyidőben lehet adó és vevő. Ilyen átviteli módon mûködik, pl. a telefon. 
Ismertesse a holtpont megelőzési módszerek működési elvét!
Holtpont megelőzési módszerek: 
 
o	Egyetlen foglalási lehetőség (One-shot allocation): csak az a folyamat foglalhat erőforrást, amelyik még eggyel sem rendelkezik,
o	Rangsor szerinti foglalás (Hierarchical allocation): egy folyamat csak olyan osztályból igényelhet erőforrást, melynek sorszáma magasabb, mint a már birtokolt erőforrások sorszáma, 
o	Bankár algoritmus (Banker's algorithm): sohase elégítsünk ki egy igényt, ha az bizonytalan állapotot eredményez.
Ismertesse a következő, protokollokkal kapcsolatos fogalmakat: ICMP, IMAP, NNTP
o	ICMP: Internet Control Message Protocol, a TCP/IP által információ és hibaüzenetek küldésére használt protokoll.
o	IMAP: Internet Message Access Protocol, az SMTP leváltására készült elektronikus levelezési protokoll, amely jobb hibatűrést és kezelhetőséget biztosít.
o	NNTP: Network News Transfer Protocol, a hírcsoportok tartalmának kezelésére használt protokoll.
Ismertesse a kettes számrendszerben, harminckét biten történõ lebegõpontos számábrázolást!
A normalizált lebegõpontos szám a számítógépen a bináris számok hatványkitevõs alakja. A bináris számot elõször normál formájúvá kell átalakítani, majd a szám részére kijelölt tárrekeszben ábrázolni. Egy számról négy adatot kell megõriznünk ahhoz hogy értékét vissza tudjuk nyerni.
o	mantissza előjele (ez a szám előjele is)
o	a mantissza abszolút értéke
o	a kitevő előjelét
o	a kitevő abszolút értékét
Minden számítógép meghatározott számú tárolóhelyet biztosít a mantissza és a kitevő számára.
Ha a szám ábrázolása 4 bájton azaz 32 biten történik egy lehetséges megoldás:
A bitek sorszámozása:
o	0. sorszámú a legalacsonyabb (azaz a jobboldali legszélső bit)
o	31. sorszámú a legmagasabb helyiértékû (azaz a baloldali legszélső bit)
o	31.bit: a szám előjele (0 a pozitív számok; 1 a negatív számok előjele. Itt szó sincs komplementeres számábrázolásról)
o	8-30. bit: mantissza (abszolút érték)
o	0-7 bit: karakterisztika: előjeles kitevő (többletes kód)
Ismertesse a lemezgyorsító tár (disk cache) muködését!
Lemezgyorsító tár (Disk Cache): az operációs rendszer adatterületén hozunk létre buffereket, és azokba a lokalitási elvnek megfelelően nemcsak a kívánt blokkot, hanem az azt követő néhány blokkot is beolvassuk, csökkentjük a várakozási időt, íráskor pedig a folyamatnak elegendő csak az operációs rendszer bufferébe tölteni adatait és kiadni a megfelelő címet, a többit a kernel elvégzi. A rendszerszinű buffer (Disk Cache) alkalmazásakor a háttértárhoz forduló folyamat először a kernelhez küld rendszerhívást, az pedig megnézi, hátha a saját bufferében megvan a kívánt adat. Ha igen, elvégezhetők a módosítások minden lemezművelet nélkül, azonban a változtatás csak a memóriabeli másolatot érinti. Az operációs rendszer feladata a memóriakép és a valóságos háttértár tartalmának szinkronizálása.
Ismertesse a megszakítás lépéseit!
1.	A megszakítást igénylő eszköz jelez a megszakításvezérlő áramkörnek
2.	A megszkításvezérlő szól a CPU-nak
3.	A CPU befejezi a folyamatban levő utasítást
4.	A veremben megjegyzi hol tart
5.	A CPU visszajelez a vezérlőnek
6.	A megszakításvezérlő áramkör az adatbuszra helyezi a megszakítást igénylő eszköz sorszámát
7.	A CPU a megszakításvazérlő táblából kikeresi az ehhez a számhoz tartozó címet 
8.	Végrehajtja az ott található programot
9.	A program befejezése után megnézi a veremben, hogy hol tartott, majd folytatja a megszkításkérelem előtti munkát
Ismertesse a mikroszámítógép buszrendszer fajtáit és jellemzőit!
o	Címbusz: A mikroprocesszor a címbuszon állítja be az olvasni vagy írni kívánt memóriarekesz vagy I/0 egység címét. A címbusz szélessége meghatározza mekkora memóriát illetve I/0 portot tud megcímezni a processzor. A címbusz szélességét bitben adjuk meg, azaz a 32 bit szélességű címbusz azt jelenti, hogy a processzor maximálisan 2^32 memóriahelyet tud me címezni, ami 4 Gigabájt memória elérést teszi lehetővé.
o	Adatbusz: A mikroprocesszor az adatbuszon küldi illetve fogadja az adatokat. Az adatbusz szélességét a címbuszhoz hasonlóan bitben adjuk meg, azaz a 32 bites címbuszon egyidőben 32 bitnyi adat továbbítható.
o	Vezérlőbusz: A vezérlőbusz jelei arra szolgálnak, hogy a mikroprocesszor a rendszer más eszközeit vezérelni tudja, vagy az eszközök kéréseit érzékelje. Ilyen jelek lehetnek például a memória olvasását (MEMR) vagy írását (MEMW) jelző illetve a portok írását (IOR) illetve olvasását (IOR) jelző vezérlőjelek. A mikroprocesszor ezekkel a vezérlőjelekkel jelzi, hogy készen áll az adat fogadására illetve küldésére.
Ismertesse a növekményes ciklus algoritmusát!
A ciklusmagban van egy olyan változó, mely a ciklus végrehajtása után változik. Ebben a formában meghatározhatjuk, hányszor fusson le a ciklusmag. A program a ciklusmagot mindaddig végrehajtja, ameddig a feltétel igaz, tehát a ciklusváltozó meg nem haladja a végértékeket. 

Megvalósítás PASCAL-ban:
Program osszegzes;
{az elso 100 szam osszeget irja ki}
uses crt;
var
szam, osszeg: integer;
begin
clrscr;
osszeg:=0;
for ciklus:=1 to 100 do
begin
osszeg:=osszeg+ciklus;
end;
write('Az elso 100 szam osszege:',osszeg);
readln;
end. 
Ismertesse a nyomtatószerver (Print Server) fogalmát és feladatát!
Nyomtatószerver (Print Server): A nyomtatószerver a hálózat valamennyi állomása számára lehetővé teszi, hogy egy vagy több nyomtatót használjon. Így a munkaállomásokon úgy használhatjuk a nyomtatót, mintha az közvetlenül a mi gépünkhöz lenne kötve. A nyomtatószerver azt is lehetővé teszi, hogy a nyomtatóra akkor is kiküldhessünk adatokat, amikor a nyomtató éppen foglalt.
Ismertesse a prioritásos átvitelvezérlés DPAM (Demand Priority Acces Method) eljárást!
Prioritásos átvitelvezcrlés: Az átvitelvezérlést DPAM (Demand Priority Acces Method) eljarásnak nevezik. Egy kitüntetett hálózati eszköz (általában egy hub) foglalkozik az átviteli jogok kiosztásával. A számltogép (illetve hálózati kártya) adatátviteli kérelemmel fordul a hub-hoz. A hub begyűjti az összes kérést, majd meghatározott prioritás alapján engedélyezi az egyes gépek adását. Ezt a közeghozzáférést elsősorban valós idejúű alkalmazásoknál, például médiaszerveres hálózatokban alkalmazzák. Tipikus képviselője az 100VG-AnyLAN hálózat.
Ismertesse a routing tábla fogalmát!
Ismertesse a számítógép-hálózatokon használt kódolási eljárásokat!
Manchester-kódolás: minden bitperiódus két egyenlő részre van osztva. Bináris 1 kódolásakor a bit első felében magas, a második felében alacsony a feszültségszint. A 0 ennek éppen a fordítottja.
Különbségi Manchester-kódolás: a logikai 1-et a bitidő elején hiányzó, a 0-t a meglevő átmenet jelzi, középen mindenképpen van átmenet.
Jellemzői: bonyolultabb készüléket igényel, de jobb a hibatűrése.
NRZI (Non Return to Zero Inverting): 0-ra vissza nem térő invertálás. Csak az 1-es bit esetén invertálja az eddigi értéket. 
Hátránya: visszafejtéskor csak az 1-esekben lehetünk biztosak, a 0-k száma bizonytalan, ill. ismerni kell a bitidőt.
Ismertesse a szerver/kliens (server/client) hálózati felépítés jellemzőit!
Szerver/kliens hálózatok: A hálózatban egy vagy több kitüntetett gép, ún.server számítógép vagy röviden szerver található. Ezek a gépek látják el a kliensek vagy más néven a munkaállomások kiszolgálását. A szerveren csak a hálózati operációs rendszer és a kiszolgáló programok futnak. A szerverre telepítik a közösen elérhető állományokat, programokat és adatbázisokat. A központosított felépítés miatt a szerveren lévő állományok jól védhetőek az ilyen felépítés gyors kiszolgálást tesz lehetővé, a rendszer menedzselése egyszerűbb az eddig tárgyalt szervezési módoknál. A rendszer skálázhatósága könnyen megoldható újabb szerverek üzembeállításával. A használt hálózati operációs rendszertől függően (pl. Windows NT Server-nél) a szerver kliensként is használható. Az alaklmazói programok - ellentétben a host/terminál alapú rendszerekkel - kliens számítógépen futnak. Amennyiben valamilyen adatra vagy állományra van szükségük vagy nyomtatni szeretnének, akkor kéréssel fordulnak a szerver felé. Ez gyors működést tesz lehetővé, de nagymértékben megnöveli a hálózati forgalmat. LAN környezetben a legelterjedtebb szervezési mód tipikus képviselői a novell Netware és Windows NT Server rendszerek.
Ismertesse a szinkron időosztásos multiplexlés módszerét!
Minden elemi, digitális jeleket szállító adatcsatorna egy-egy időszeletet kap. A fővonal két végén elhelyezkedő vonali multiplexerek előre meghatározott időben, periódikusan egymással szinkronban működve összekapcsolják egy-egy rövid időre az összetartozó be- illetve kifutó vonalakat.
Ismertesse a tűzfalak funcióját és típusait!
Tűzfalak: A számítógépes hálózatokban a tűzfal egy olyan kiszolgáló, amelyet a lokális és a külső hálózat közé, a csalakozási pontra telepítenek, hogy az illetéktelen behatolásoknak ezzel is elejét vegyék. Ezzel együtt lehetővé teszi a kifelé irányuló forgalom ellenőrzését is.
o	Külső tűzfal: a teljes helyi hálózatot részben izolálja az Internettől
o	Belső tűzfal:a helyi hálózat egy különösen védendő részét zárják el annak többi részétől
o	Csomagszűrő (Packet Filkters): a routerek és számítógépek a szűrési szabályok alapján egyes csomagokat továbbítanak, másokat eldobnak. A csomagszűrők fizikai és potokoll szinten működnek. 
o	Kettős csatlakozású számítógép: a kettős csatlaközású számítógéppel összekapcsolt hálózatok között csak az egyes alkalmazói program szintű protokollok közvetítésére írt programok segítségével lehet kapcsolatot létrehozni. A rendszer kialakítása szerint lehet szűrt hozzáférésű bástya, vagy szűrt hozzáférésű hálózat (Demilitarizált zóna).
Ismertesse a véletlen átvitelvezérlés (CSMA/CD) eljárást!
Véletlen átvitelvezérlés: Az átvitelvezérlést CSMA/CD (Carrier Sense Multiplie access with Collosion Detection) eljérésnak nevezik. Ha a számítógép, pontosabban a hálózati kártya, adatot kíván elhelyezni az átvivő közegen, akkor "belehallgat" a vonalba. amennyiben azt érzékeli, hogy az átviteli közeg foglalt, -azaz éppen másik számítógép küld adatokat-, akkor a kártya időzítő áramköre egy véletlenszerű időtartamú várakozási ciklust hajt végre, majd ismét megpróbálkozik az adással. Ha az átviteli közeg szabad, a számítógép megkezdi az adást. Előfordulhat olyan eset, hogy két számítógép egyszerre kezd el adni. Ezt az eseményt ütközésnek idegen kifejezéssel Collosion Detection-nak hívunk. A hálózati kártya speciális áramkörei képesek érzékelni ezt az ütközést, bekövetkeztekor abbahagyják adásukat, véletlenszerű időtartamig várnak, majd ismét megpróbálkoznak az adással. Ezt a fajta közeghozzáférési módot használó hálózatokat versenyeztető hálózatoknak nevezzük. Tipikus képviselője az Ethernet hálózat.
Ismertesse a véletlen forgalomirányítás módszerét!
A továbbítandó csomagot a csomópont egy véletlenszám generátor segítségével kiválasztott, az érkező vonaltól eltérő más vonalon tovább a rendszer. Mivel a hálózat által ilyen módon szállított csomagok véletlen bolyonganak, ésszerűnek látszik, ha a csomagokhoz hozzárendeljük a mozgásuk során átlépett csomópontok számát és töröljük azokat a csomagokat, amelyek lépésszáma elér egy előre meghatározott értéket. Ez az eljárás nem garantálja a csomagok kézbesítését, de nagyon egyszerűen realizálható.
Ismertesse a véletlen, az osztott és a központosított átvitelvezérlés lényegét!
Véletlen vezérlés: ekkor a közeget elvileg bármelyik állomás használhatja, de a használat előtt meg kell győződnie arról, hogy a közeget más állomás nem használja.
Osztott vezérlés: ilyen esetben egy időpontban mindíg csak egy állomásnak van joga adatátvitelre és ez a jog halad állomásról-állomásra.
Központosított vezérlés: ilyenkor van egy kitüntetett állomás, amely vezérli a hálózatot, engedélyezi az állomásokat. A többi állomásnak figyelnie kell, hogy mikor kapnak engedélyt a közeg használatára.
Ismertesse a vétetlen forgalomirányítás módszerét!
A továbbítandó csomagot a csomópont egy véletlenszám generátor segítségével kiválasztott, az érkező vonaltól eltérő más vonalon küldi tovább a rendszer. Mivel a hálózat által ilyen módon szállított csomagok véletlen bolyonganak, ésszerűnek látszik, ha a csomagokhoz hozzárendeljük a mozgásuk során átlépett csomópontok számát és töröljük azokat a csomagokat, amelyek lépésszáma elér egy előre meghatározott értéket. Ez az eljárás nem garantálja a csomagok kézbesítését, de nagyon egyszerűen realizálható.
Ismertesse az adatkeret (data Frame) fogalmát és felépítését!
Adatkeret (Data Frame): Bitek olyan csomagja, mely a hálózati forgalom alapegységét képezi. Egy ilyen csomag tényleges adatokon kívül tartalmazza a küldő és a fogadó hálózat címét, vezérlőkódokat valamint a CRC ellenörző összeget a csomag végén.
Ismertesse az átmeneti tárolók (buffer) szerepét az adatátvitelben!
Átmeneti tárolók (buffers): Ha az operációs rendszer adatterületén hozunk létre buffereket, és azokat a lokalitási elvnek megfelelően nemcsak a kívánt blokkot, hanem az azt követő néhány blokkot is beolvassuk, csökkentjük a várakozási időt, íráskor pedig a folyamatnak elegendő csak az operációs rendszer bufferébe tölteni adatait és kiadni a megfelelő címet, a többit a kernel elvégzi.
Ismertesse az ECC és CRC fogalmát!
ECC (error correcting codes) – hibajavító kód egyedi bithibák kezelésére; CRC (cyclic redundancy check) – hibajavító eljárás csoportos bithibák kezelésére.
Ismertesse az egyszerű adattípusok felépítését és műveleteit!
Egész típus:
o	értékhalmaz: -32768..32767 (Min'Egész..Max'Egész)
o	műveletek: +,-,*,DIV (egész osztás), ^ (pozitív egészkitevős hatványozás), MOD, -(unáris mínusz)
o	relációk: =, <, <=, >=, >, nem =
o	ábrázolás: kettes komplemens kódú, 16 bit=2 byte (gépi ábrázolás: a két byte felcsrélődik), 0. bit előjelbit
Ismertesse az indextömb és indexállomány fogalmát és használatát!
Indextömb, indexállomány: Az adatállomány rekordjait nehéz mozgatni, azok fizikai helyét felírás után már nem változtatjuk meg. A rendezést közvetett módon, indextömb segítségével érjük el. Az indextömb a memóriában helyezkedik el, csak a rendezettség meghatározásában résztvevő adatokat (kulcsokat) tartalmazza. Miden kulcs mellett szerepel a rekord állománybeli pozíciója (indexe). Az indextömb kulcs szerint rendezett. Keresésnél, ha a kulcsot megtaláljuk, akkor az index alapján beolvashatjuk a hozzá tartozó adatokat a törzsállományból. Fontos, hogy az indextömb beférjen a memóriába. Felvitelnél a kulcsrekordot rendezetten szúrjuk be az indextömbbe, törlésnél a kulcsrekordot töröljük az indextömbből. Így olyan mintha a rekord nem is létezne, mivel a kulcsát nem találjuk. A rekord azonban ott foglalja a helyet a lemezen, ezért az állományt néha újra kell szervezni. Az indextömbben létező rekordokat beolvassuk, és egy új állományba írjuk ki őket. azután az indextömböt is módosítani kell. Az indexállomány az indextömb lemezre mentett változata. A memóriában tárolt indextömb sérülékeny, ezért a törzsállománynak tartalmaznia kell minden fontos információt.
Ismertesse az OOP egységbezárás (zártság, encapsulation) fogalmát!
Egységbezárás: Az egységbezárás elve azt mondja ki, hogy egy tetszőleges objektum tulajdonságadatai csak az adott objektum metódusaiban láthatók, kívülről (függvényből, eljárásból vagy más osztály metóduasaiból) csak az adott osztály metódusai érhetőek el.
Ismertesse az operációs rendszerek főbb szolgáltatásait!
Rendszerhívások: a felhasználói programok ezek segítségével érhetik el a rendszer szolgáltatásait. Egy multiprogramozott op. rendszerben bármely erőforrás igénybevétele kzárólag az operációs rendszeren keresztül történhet, egyébként a rendszer integritása nem biztosítható! Elérésük általában speciális gépi utasítás segítségével (pl. TRAP) történik. Assembly szintről közvetlenül, magasszintű nyelven írt programból könyvtári eljárások segítségével hívhatók meg.

Rendszerhívások segítségével elérhető szolgáltatások:
A. Folyamatok (process) vezcrlése (Process = aktivizált program modul) 
o	program betöltése (LOAD), futtatása (RLJN)
o	process létrehozása, megszüntetése
o	process-ek közötti kommunikáció biztosítása
o	process szinkronizáció (egymáshoz ill. külső eseményhez pl. óra)
B. Memória kezelés 
o	memória allokálás, deallokálás
C. File kezelés 
o	file létrehozás, törlés, attribútum beállítás
o	könyvtár létrehozás, törlés
o	file megnyitása, lezárása, szekvenciális és véletlen elérésű hozzáférés biztosítása
D. Periféria kezelés 
o	periféria lefoglalása, felszabadítása
o	adatátvitel biztosítása a perifériára és -ról
E. Rendszer információk biztosítása 
o	rendszerkomponensekre vonatkozó információk biztosítása (rendszeridő, process-ek, file-ok, perifériák, felhasználók)
o	rendszerstatisztikák (pl. felhasznált CPU idő) lekérdezése
F. Hálózati kommunikáció biztosítása
Ismertesse az OSI modell szerinti adatkapcsolati réteg feladatát!
Adatkapcsolati réteg: A hibátlan adatátviteli vonalat biztosítja. Az adó számítógép hálózati rétege felöl érkező adatcsomagokat átviteli formára alkalmas keretekbe un. frame-ekbe alakítja át, majd a kereteket sorrendhelyesen továbbítja a fiziki rétegnek. Vevő oldalon a fizikai réteg felöl érkező bitsorozatokat értelmezi, meghatározza az egyes érkező blokkok elejét és végét, valamint hibajavítást is végez. Az adattorlódás elkerülés végett ennek a rétegnek forgalomszabályzó feladata is van.
Ismertesse az OSI modell szerinti fizikai réteg feladatát!
Fizikai réteg: A hálózatba kapcsolt gépek között biztosítja a fizikai kapcsolatot. Definiálja az elektromos és mechanikai kapcsolatokat, az adatátviteli sebességet, a logikai l és 0 elektromos szintjeit, az átviteli irányokat, a bitsorozatokat, stb. A kapcsolat hálózati kártya szintű ellenőrzését is biztosítja.
A fizikai réteg felelős a bináris adatok átviteléért. Ennek érdekében a fizikai átviteli közeg valamely tulajdonságát megváltoztatja. A vevő ezt a változást érzékelve képes abból az eredeti adatokat visszaállítani. 
Az átviteli közeg többféle lehet, emek megfelelőek lesznek azok a jellemzők, amelyeket az adatátvitel céljából meg lehet változtatni. A számítógép hálózatokban az adatátvitel a számítógépek között kialakított összeköttetéseken valósul meg. Az információ továbbítása történhet digitális és analóg jelekkel egyaránt. Az analóg jelek esetében valamilyen periodikus ,jel amplitúdója, a frekvenciája, vagy a fázisszöge hordozza az információt. A digitális átvitelnél a jel egy négyszögjel, aminek az amplitúdója csak a két megadott értéket veheti fel. A szintek közötti váltás csak megadott időpontokban következhet be és elvileg végtelen gyorsan történik. Az információt az amplitúdók és a hozzájuk tartozó időpontok hordozzák. Az analóg átvitel esetében a leglényegesebb jellemző a sávszélesség, ami a közegen átvehető jel maximális és minimális frekvenciájának a különbsége és a mértékegysége Hz. 
A digitális hálózatok esetében a sebesség jellemzésére az időegység alatt továbbított bitek számát használjuk. A jellemző mértékegysége a bites, vagy találkozhatunk még a baud mértékegységgel is, ami az egy másodperc alatt bekövetkezett változások száma. A kialakított összeköttetésekről elmondható, hogy a kiépítésükhöz nagy anyagi befektetésre van szükség. Sajnos az is igaz, hogy az esetek többségében ezek a a közegek nincsenek telj esen kihasználva. Ebből az következik, hogy valamilyen módon optimalizálni kellene az átviteli közegek kialakítását. Erre több módszert is kialakítottak, ezeket tekintjük át a továbbiakban. 
A hosztok, pontosabban a hálózati kapcsolóelemek és végpontok között vonalak valósítják meg a télayleges kapcsolatot. Abban az esetben, ha adatátvitel folyik, akkor a két "beszélgető" állomás kisajátítja a vonalat. Elképzelhető, hogy a hosszú kapcsolódási idő alatt alig van adatforgalom. Felismertek ezt a tényt és megoldásként a vonalakat több, kisebb kapacitású csatornákra osztják. Mindegyik csatorna önálló adatátvitelre alkalmas, tehát az átviteli idő alatt a két kapcsolódó hoszt között vonalként viselkedik. A fizikai vonalakon több ilyen csatorna alakítható ki, amivel a kapcsolatok száma növekszik, pénzbe pedig nem kerül. 
A vonalak megosztásának három, a gyakorlatban alkalmazott eljárása van. Az első megoldás szerint a fizikai közeget speciális eszközökkel megosztják több egység között. Ezt a műveletet multiplexelésnek nevezik. A második megoldás szerint a teljes információ mennyiséget feldarabolják kisebb részekre. A harmadik módszer az előzőekhez képest alapvetően eltérő logika alapj án működik. Ebben az esetben a vonalat nem konkrétan egy adóhoz és egy vevőhöz rendeljük hozzá, hanem az állomások a kommunikáció szükséglete alapján jutnak hozzá. Ezt a megoldást nevezik vonalkapcsolásnak.
Ismertesse az SQL nyelv adatmanipulációs (DML) utasításait!
Az SQL nyelv adatmanipulációs (DML) utasítaísai: Az SQL adatmanipulációs része biztosítja a táblák feltöltését, az oszlopok módosítását és a sorok törlését. A táblák feltöltésére az INSERT SQL parancs szolgál, melynek általános alakja a következő:

INSERT INTO tábla (oszlop1, oszlop2, …) VALUES (érték1, érték2, …);

Egy utasítás segítségével egy sor adható meg az adott táblához. Az INSERT utasítás lehetőséget biztosít arra is, hogy a táblát egy másik táblából átvett értékekkel töltsük fel. Ekkor az értékek megadása helyén egy lekérdező utasítás állhat. A lekérdezés eredményei kerülnek be a megadott táblába, egyszerre akár több sor is. Itt is igaz, hogy a lekérdezési eredmény táblája oszlopai sorrendjének és típusának rneg kell felelnie a feltöltendő tábla definíciójának.

INSERT INTO tábla (oszlop1, oszlop2, ...) lekérdező utasítás;

A táblákban szereplő mezők tartalmát az UPDATE utasítással módosíthatjuk.

UPDATE tábla SET oszlop1 = érték, oszlop2 = érték, ... WHERE feltétel;

Az UPDATE utasítás segítségével egyidőben a táblák több sorát is módosithatjuk. A SET után adhatjuk meg a módosítandó oszlopokat és értékeit. A WHERE után egy feltétel adható meg, az utasítás csak a tábla azon sorain dolgozik, melyekre a feltétel értéke igaz. A WHERE rész el is maradhat, ekkor a tábla összes sorára vonatkozik az UPDATE parancs. A táblák sorait törölhetjük a DELETE parancs segítségével.

DELETE FROM tábla WHERE feltétel;

A feltételben az UPDATE parancshoz hasonlóan egy zárójelek közé tett lekérdező utasítás is megadható. A WHERE alparancs elmaradása esetén a tábla összes sora törlődik.
Ismertesse és jellemezze az objektum-orientált programozásban (OOP) használt öröklődés fogalmát!
Öröklődés: az objektum-orientált nyelvnek fontos sajátossága az öröklődés (inheritance) lehetősége. Ez azt jelenti, hogy a meglévő osztályokból kiindulvaújabb osztályokat építhetünk fel, amelyek öröklik a felhasznált osztály adatmezőit, jellemzőit, metódusait. Azt az osztályt, amelytől az új osztályt származtatjuk, ősnek (ancestor), az új osztályt pedig származott osztálynak (descendant) nevezzük. A származtatott osztály örökli az ősosztálytilajdonságait (videlkedését, mezőit), ezek azonban meg is változtathatók. Lehetőség van új adatmezők, metódusok és jellemzők hozzáadására illetve a metódusok újradefiniálására.
Ismertesse és jellemezze az operációs rendszer folyamatainak alapállapotait!
Amikor a főütemező elvégezte a feladatát és létrehozta az új folyamatot, az a futásra kész programok sorába kerül. Innen az operációs rendszer egy folyamata kiveszi és átadja futtatás céljából a processzornak: elindul. A folyamat mindaddig futhat, amíg be nem fejeződik, vagy az operációs rendszer el nem veszi tőle a lehetőséget, például azért, mert lejárt a neki szánt idő vagy magasabb priritású, fontosabb folyamat érkezett, ilyenkor megszakad a futása. Ezt az ún. alacsony szintű ütemező hajtja végre. Ennek az ütemezőnek a feladata az is, hogy a folyamat a várakozási sorból kikerüljön. Amíg adatra vár, vagy valamelyik erőforrása (pl. egy hosszú nyomtatás befejeződésére), akkor várakozó állapotba kerül, amíg a várt esemény be nem következik, utána visszatérnek a futásra kész folyamatok sorába.
o	FUTTATÁSRA KÉSZ (ready): Ebben az állapotban (a procsszoron kívül) minden erőforrás a folyamat rendelkezésére áll. A folyamatok létrejöttüket követően ebbe az állapotba kerülnek.
o	FUT (running): A processzor annak a folyamatnak az utasításait hajthatja végre, amelyik ebben az állapotban van.
o	VÁRAKOZIK (blocked): Ha a futó folyamat olyan erőforrást igényel, amelyik pillanatnyilag nem áll rendelkezésre, vagy a további futáshoz szüksége van egy másik folyamat által szolgáltatandó eredményre, ebbe az állapotba kerül. 
Ismertesse egy táblázat második normál formájú alakjának (2NF) felépítését és meghatározásának módját!
Második normál formájú alak (2NF): Egy táblázat akkor második normál fommájú (2NF), ha 1NF-ben van, és minden olyan tulajdonsága, amelyik nem az elsődleges kulcs, vagy nem része az elsődleges kulcsnak funkcionálisan tekjesen függ az elsődleges kulcstól.
Meghatározása: ha egy 1NF táblázat minden kulcsjelöltje egyszerű, vagy a táblázatnak nincs másodlagos tulajdonsága, akkor a táblázat egyidejűleg 2NF alakú is. Ha a kulcs összetett, a 2NF-et az 1NF-ből annak ellenőrzésével kapjuk meg, hogy a táblázat elsődleges kulcsában nem szereplő (másodlagos) tulajdonságai teljesen függetlenek-e az összetett kulcstól. Ha van olyan, amelyik ennek a kulcsnak csak egy részétől függ teljesen, akkor az ilyen tulajdonságot vagy tulajdonságokat külön táblába kell tenni, és ott a részleges kulcsot kell elsődleges kulcsnak választani.

Ismertesse milyen adatokat tartalmaz az adatvédelmi nyilvántartás!
Az adatvédelmi nyilvántartás tartalmazza:
o	az adatkezelés célját
o	az adatok fajtáját és kezelésük jogalapját
o	az érintettek körét
o	az adatok forrását
o	a továbbított adatok fajtáját, címzettjét és a továbbítás jogalapját
o	az egyes adatfajták törlési határidejét
o	az adatkezelő nevét és címét(székhelyét), valamint a tényleges adatkezelés helyét
Ismertesse milyen előnyökkel jár a virtuális tárkezelés!
Virtuális tárkezelés esetén csak az éppen igényelt részeket töltjük be, így a program egyrészt jóval nagyobb lehet, mint a kiépített memória mérete, másrészt több folyamat fér el egyszerre, így nőhet a multiprogramozás foka, azaz a hatékonyság, harmadrészt a betöltődési folyamat felgyorsul.
Ismertesse milyen módszereket ismer egy bitfolyam keretekké tördelésére!
o	Karakterszámlálás
o	Karakterbeszúrás
o	Bitbeszúrás
Ismertesse röviden az Internet címek felosztását!
Az lnternet hálózatán belül a számítógépek azonosítására egy egyértelmû címet használnak. (két számítógép soha nem szerepelhet ugyanazon a címen.) Ezt a négybájtos számot IP címnek nevezzük (például: 195. 199. 42. 46). A cím két részből áll az első rész a hálózatot azonosítja, a második rész a hálózaton belül a gép megkülönböztetésre szolgál.
Háromféle cím létezik. Ezek között az első bájt tesz különbséget
o	A osztályú cím: 1...126
o	B osztályú cím: 128...191
o	C osztályú cím: 192...223
Az A osztályú hálózatot az első szám azonosítja, a hálózaton belüli gépet az azt követő három bájt. Azaz ilyen hálózat a világon csak 126 lehet, de ereken belül több mint 16 millió gép helyezkedhet el.
A B osztályú hálózatokat az első két szám azonosítja. a hálózaton belüli gépeket pedig az azt követő két bájt. Azaz 16 ezer ilyen hálózat lehetséges és ezeken belül 65 ezer számítógép.
A C osztályú hálózatokat az első három szám azonosítja, a hálózaton belüli gépeket pedig egy bájt. Azaz 2 millió ilyen hálózat létezhet a világon és az egyes hálózatokon belül 255 számítógép lehet bekapcsolva. 
Elvileg az IP cím 4 milliárd gép bekapcsolását tenné lehetővé. A kiosztás szerkezete miatt azonban nagyon sok cím kihasználatlan, így hamarosan szembekerül a világháló az IP címek elfogyásának problémájával. Szerencsére több ígéretes próbálkozás van már ennek a hibának a kiküszöbölésére.
Ismertesse több csatorna kialakításának módjait egy hálózati átviteli közegen!
o	Multiplexelés: Fizikai közeg osztja meg a csatornák között. Az eljárás során egy adatvonalat elõre meghatározott, rögzített módszer szerint (frekvenciaosztásos, idõosztásos) osztunk fel elemi adatcsatornákra. 
o	Üzenet- vagy csomagkapcsolás: Átvivendõ információk kisebb adagokra bontása. A vonalon egymás után történik ezek átvitele, majd a darabokból az összerakás. Ezzel a módszerrel a vonalat maximálisan ki lehet használni.
o	Vonalkapcsolás: Az adatvezetéket nem egy ADÓ-hoz vagy egy VEVŐ-höz rendeljük, hanem a kommunikáció szükséglete szerint kapják meg a felek.
Jellemezze a CD-n és a DVD-n történõ adattárolás elvét és fõbb jellemzõit!
Az optikai elven mköd tárolóegységek kivétel nélkül lézeresek, mert a lézerfényt lehet a legjobban fókuszálni. Az információ visszaver és nem visszaver foltocskák (pit-ek) formájában van az optikai lemezek felületén, amely lemezek a szabványok miatt csaknem kivétel nélkül 5,25 hüvelyk (120 mm) átmérjek.
A CD-ROM a multimédia előretörésével jelent meg. Egy lemez kapacitása általában 650 MB, de csak kb 74 percnyi hanganyag, és 25-30 percnyi digitalizált videofilmhez elég. Külsőre teljesen azonos az audió CD -vel, sőt ez utóbbiak a számítógép CD olvasóján is meghallgathatók.
Manapság egyre népszerűbb a DVD (difiital versatile disk, többcélú digitális lemez). Ennek adatsűrűsége olyan, hogy egyetlen oldalára kb. 4,5 GB adat fér, és 120 percnyi CD minőségű hanggal kisért digitális videofilm rögzítésére elegendő.
Nemcsak a foltok méretének csökkenésére, hanem mélységi elhelyezkedésükre is lehet alkalmazni a lézerfényt. Ilyen a többrétegű DVD. Létezik még az un. mágneses-optikai (MO) tároló. ahol a lézerfény a fejek pozicionálását és a törlést végzi, a felírás és a kiolvasás mágneses.
Jellemezze a hálózati kapcsolási módokat!
Vonalkapcsolás: Az Adó és Vevő közötti összeköttetés megteremtésére útvonalat kell kialakítani (kapcsolóközpontokon keresztül). A fizikai kapcsolat az Adó és Vevő között az összeköttetés idejére áll fenn, az adatátvitel befejeztével a kapcsolat lebomlik. Az összeköttetés egyértelműen megadja az üzenetek terjedési irányát, ezért az üzenetben nem kell forrás és cél címeket elhelyezni. 
Üzenetkapcsolás: Az Adó és Vevő között nincs előre rögzített kommunikációs útvonal, az üzenet fejrésze tartalmazza a rendeltetési címet. A hálózatban lévő logikai kapcsolók a cím alapján továbbítják az üzeneteket a rendeltetési hely felé. Az üzenetek méretére nincs korlátozás, ezért nagy tárolókapacitású IMPket (Interface Message Processor) igényel.
Csomagkapcsolás: Az üzenetek hálózatra kerülése előtt adott méretű csomagokra bontják és önálló üzenetként továbbítják. A csomagok az eredetitől eltérő sorrendben juthatnak el a Vevőhöz. Adatvesztés, duplikáció előfordulhat. Két megvalósítása fordul elő: virtuális adatáramkör és datagram. Virtuális adatáramkör: ahol a csomagokra tördelt üzenet fix útvonalon az adás sorrendjében érkezik meg. Datagram: a csőmagok fejrészébe sorrend-információt kell elhelyezni.
Jellemezze a plotter (rajzgép) működési elvét és fõbb fajtáit!
Számítógép által vezérelt rajzgép. Műszaki rajzokat készít gyorsan és, jó minõségben fõleg számítógép által támogatott tervezéshez használják (CAD) Fõbb jellemzõi: pozicionálási pontosság, a tollgyorsaság, a rajzlap mérete, színkezelés stb. Rajzolásnál törött vonalakat rajzol görbe helyett. Általában grafikus nyelven fogad eI parancsokat, pld HPGL. Egyik típusa a forgódobos, ahol egy forgó hengerre guimigörgõkkel felszorított papír felett keresztirányban oda-vissza mozgó toll készíti az ábrát. A pozicionálást léptetõmotor végzi. A szélesség korlátozott de a hosszúság nem. A pozicionálási pontosság általában 0,1 mm, a rajzolás sebessége 80 mm/s körüli. A síkplotter a lap felett egy kocsit mozgat, amelyen merõleges irányban mozoghat az ivószerkezet. Nagyobb pontosságú, de lassabb és nagy helyfoglalása miatt korlátozott méret. Egy idõben csak egy tollal dolgozik, amelyet cserélhet. 
Jellemezze a tintasugaras nyomtatókat! 
A PC-knél használatos egyik típus a tintasugaras nyomtató. Itt is egy fej mozog a papír előtt, azonban nincs festékszalag. A fejben apró festékszóró helyezkedik el. A pontokra lebontott kép alapján ebből lövel ki a képpontnak megfelelően adott mennyiségű tintát. Nyomtatási technikájából fakadóan egyszerre csak egy példány előállítására alkalmas, hiszen itt nincs mechanikus elem, mely a papírhoz hozzáérve indigón keresztül több példányt nyomtatna. A nyomtatási sebességük a mátrixnyomtató NLQ módjánál jobbak, és a kapott íráskép csaknem nyomdai minőségű. A tintasugaras nyomtatóknál nincs ún. Condensed üzemmód. Ezt pótolja egy sűrűbb, 20 cpi-s üzemmód. Ebben a konstrukcióban létezik színes képek nyomtatására szolgáló változat is. Ilyenkor több (más-más színű) tintasugárral dolgozik a nyomtató. Ezek jellemzője a viszonylag alacsony ár, a szép nyomtatáskép, azonban kis kapacitásúak, az üzemeltetési költségük magas, mivel a tintapatron ára egy nyomtatott oldalra számítva többszöröse a festékszalagénak. A tintasugaras nyomtatók felbontóképessége 300-1200 dpi tartományban változik.
Jellemezze az FDDI hálózatot! Hol alkalmazzák, mik az elõnyei és hátrányai?
Optikai kábelt és token továbbításon alapuló közeg hozzáférési stratégiát használ, gyors és megbízható hálózat, ahol egy másodlagos gyrvel képes megkerülni a kábeltörést. Az elsõdleges gyr az adatok továbbítására való, míg a másodlagos gyr a hibatrést biztosítja. Általában 100 Mbps átvitelt valósit meg, de általában csak LAN kapcsolatra való a megengedett gyrhossz (100 km) miatt. De használják MAN-ok kiépítésére. Megbízhatóak, mivel az optikai kábelt nem lehet lehallgatni és az elektromágneses interferenciákra sem érzékeny. 
Jellemezze az operációs rendszerek főütemezőjét!
A folyamatok minden utasítását a processzor hajtja végre. Az idővel való gazdálkodásukat egy ütemező oldja meg. A folyamatok úgy jönnek létre, hogy a főütemező (magas szintű ütemező) választja ki a háttértárolón lévő programok közül azt, amelyik at operációs rendszer közvetlenebb felügyelete alá kerülhet, elkezdődhet a végrehajtás, azaz olyamattá válhat. A főütemező működésére viszonylag ritkán van szükség, ezért hosszú távú ütemezőnek (long-term scheduler) is nevezik. Tisztán interaktív rendszerekben errőlfelhasználók döntenek, így a feladata az, hogy a futni készülő programokhoz PCB-t rendel. Ez a PCB tartalmaz minden információt, ami szükséges a folyamat futtatásához ha várakoznia kell.
Készítse el a következõ feladat algoritmusát a tanult programtervezési módszerrel!
Adott egy N elemű A= E(i) sorozat. Tudjuk, hogy a sorozat valamely eleme rendelkezik a T tulajdonsággal. Határozzuk meg az első ilyen elem sorszámát!
Értelemszerűen a tanult programtervezési módszer alapján!
A kiválasztás klasszikus tételét kell megadni.
KIVÁLASZT eljárás
I:=1
Ciklus amíg Ei NEM T tulajdonságú
i:=i+1
Ciklus vége
Sorszám:= i
Eljárás vége
Melyek a digitális jelek kódolásánál figyelembe veendő legfontosabb szempontok?
Ha a használt kódolás kis sávszélességű (kevés váltást tartalmaz), akkor felhasználásával több információ is átvihető egy adott kommunikációs csatornán. Kicsi legyen a jelek egyenfeszültségű összetevője, mivel a magas DC szintű jelek jobban gyengülnek, így az átvihető távolság csökken. Legyen elég váltás a jelállapotokban, hogy az adó és a vevő közötti szinkronizáció ezen váltások segítségével, minden külön eszköz, minden külön vonal nélkül legyen megvalósítható. A jelek ne legyenek polarizáltak, így kétvezetékes átvitelnél közömbös lehet a bekötés.
Mi a digitális aláírás és az aláírás digitalizálása közötti külöbség?
Az aláírás digitalizálása egy egyszerű scannelési folyamat, ahol is a kézzel írt aláírást digitális formában tároljuk le. Ezt azután bárki használhatja, aki hozzáfér az állományhoz.
A digitális aláírás egy olyan titkosított karaktersorozat - vagy más információ - amelyet igen nagy valószínűséggel csak a küldő - aláíró - kódolhat. Ez magából a kódolásból adódik. Ezek alapja a nyilvánoskulcsú titkosítás. A számítógépes üzenetek titkosításának szabványa a PGP és a PEM.
Mi a hasonlóság és mi a különbség az államtitok és a szolgálati titok között? Soroljon fel ezekre 2-2 példát is!
Közös mindkettőben hogy minősített adatok, s a kezeléséről törvény rendelkezik.
Az államtitok a törvény által meghatározott körbe tartozik, érvényességi ideje van, nyilvánosságra hozatala, felhasználása, kezelése az illetéktelen személyeknél sérti az állam politikai; katonai, bűnüldöző stb. érdekeit. Kérelemmel lehet minősíteni és a Szigorúan TITKOS! Jelzővel ellátni. Ilyen pld a kormányülések jegyzőkönyve, a katonai parancsok stb.
A szolgálati titok a minősítésre felhatalmazott adat, amit az érvényességi idő lejárta előtt illetéktelen személyeknek hozzáférhetővé tenni nem szabad, mert sérti az állami ill. közfeladatokat ellátó intézmények működési rendjét. Kérelemmel lehet minősíteni és a TITKOS! Jelzővel ellátni. Ilyen pld ez a dolgozat is, ha a vizsga előtt szeretnéd megtekinteni, és a készítőnek is titoktartási nyilatkozatot kellett aláírnia. Az érettségi tételek stb.
Mi a hálózati forgalomirányítás és miért van rá szükség?
A forgalomirányítás (routing) feladata a csomagok hatákony (gyors) eljuttatása az egyik csomópontból a másikba, illetve a csomagok útjának kijelölése a forrástól a célállomásig.
Mi a különbség az SMTP és a POP3 protokollok között?
SMTP és POP3 protokoll: A Simple Mail Transfer Protocol (egyszerű levéltovábbító protokoll) egy levelezési protokoll, amely levelek továbbítására szolgál két Internetre (intranetre) kapcsolt gép között. A Post Office Protocol lehetővé teszi a felhasználó számára, hogy leveleket töltsön le egyik gépről a másikra. Az SMTP az internetre online módon kapcsolódó gépek esetén használható, de nem alkalmas például az Internetre ideiglenesen feljelentkezett felhsználók számára.
Mi a torlódás, a befulladás és mi a torlódásvezérlés célja?
Ha egyes hálózatrészek túltelítődnek, akkor a csomagok mozgatása lehetetlenné válhat. Azok a várakozási sorok, amelyeknek ezeket a csomagokat be kellene fogadniuk, állandóan tele vannak. Ezt a helyzetet nevezzük torlódásnak (congestion). A torlódásvezérlés feladata a torlódás kialakulásának kiküszöbölése. A torlódás szélsőséges esete a befulladás (lock-up). Ez olyan, főként tervezési hibák miatt előálló eset, amelyben bizonyos információfolyamok egyszer s mindenkorra leállnak a hálózatban.
Mi az ATM (Asymchronous Transfer Mode), mik a főbb jellemzői?
Nagy teljesítményű LAN-ban és WAN-ban egyaránt használt csomagkapcsolt hálózati technológia. Az adatokat 53 bájt hosszúságú szeletek, un. cellák formájában továbbítja. Átviteli sebessége elérheti a 622 MBPS-t is, de képes lehetne a 2,4 GBPS-os sebesség elérésére is. Alkalmas hang, fax; adatok, valós idejű videó, képek átvitelére. Állandó méretű csomagjában 48 bájt adat; 5 bájt a fejléc. Ezen állandó csomagméret miatt a forgalom terelése sokkal gyorsabb. Telepítésénél használhatjuk a már meglévő infrastruktúrát, koax, sodrott érpár és optikai kábeleket is. A banki kártya forgalomban alkalmazzák.
Mi az RSA, mik a fõbb jellemzõi?
Nyilvános kulcsú kriptográfiai módszer, létrehozói kezdõ nevének elsõ karaktere. Az algotitmus a prímszámok számelméleti tulajdonságaira épül.
Amilyen egyszerű két prímszámot összeszorozni, ugyanolyan nehéz faktoriálni a szorzat alapján megállapítani, hogy mely számokat is szoroztuk össze.
Mik a fõbb jellemzoi az átjáróknak (gateway) a hálózati elemeknél?
Olyan hálózati összeköttetési módszer, amely két vagy több hálózati szegmenset kapcsol össze. Ezt általában egy kijelölt gép valósítja meg, amely a szoftvert futtatja. Az összekapcsolt hálózatok hardver és szoftver elemei is különbözõek. A kapcsolat a felhasználói szinten valósul meg, azaz érzékelhetõ a jelenléte. Ennek megfelelõen az OSI modell alkalmazási rétegéhez tartoznak, de néha ellátnak más rétegfunkciókat is. Fontos feladatuk a protokollok közötti fordítás, amit automatikusan végez. Számos elõnye mellett nehezen telepíthetõ és konfigurálható. Drága és a protokollok közötti kapcsolat miatt lassúbb mködés is.
Mik a főbb jellemzői a csillag hálózati topológiának!
A gépek egy központi elemhez (HUB) csatlakoznak, amely egyben minden elemet minden másikkal is összeköt. Valamennyi kisugárzott csomag a HUB-hoz kerül, amely aztán a címzetthez továbbítja azt. Minden eleme tetszőleges időpontban tehet kísérletet a forgalmazásra (akárcsak a busznál). Legfőbb előnye az, hogy egy gép kiesése semmilyen hatással nincs a hálózat működésére, így sokkal könnyebb a hálózati hiba javítása, új elem bekötése, ill. a hálózat átkonfigurálása. Viszont több kábel szükséges, mert minden elemet össze kell kötni ezzel az elemmel, s ennek meghibásodása az egész hálózatot megbénítja.
Mikor nevezzük az összekötést fél duplexnek (half duplex) és mikor teljes duplexnek (full duplex)?
Fél duplexnek (half duplex) nevezzük az összeköttetést, ha az adatokat mindkét irányban (adóvevő) egyetlen vonalon továbbtjuk.
Teljes duplexnek (full duplex) nevezzük az összeköttetést, ha az adó és a vevő oldal is külön vonallal rendelkezik, vagyis az adatokat továbbítása két vonalon történik.
Milyen biztonsági intézkedések hozhatók a szoftverek védelmére? Mik a gyenge pontjai ezen rendszerelemeknek?
Szoftver: használatban lévõ szoftverek tartoznak ide.
Gyenge pontok: Speciális hiba, a programok ellenõrzésének és átvételének a hiánya, bonyolult felhasználói felület, felhasználói hitelesítés, bonyolult felhasználó felület, hiányzó jegyzõkönyv vezetése, a rendszer védelmi eszközeinek könnyű kiismerhetõsége, hozzáférési jogok helytelen megítélése 
Fenyegetõ tényezõk: szoftverhiba, jogosulatlan bejutás, kezelési hiba, ellenõrizetlen bevitel, karbantartási hiba stb. 
Intézkedések: beszerzések, elfogadható biztonsági rendszer kiválasztása, a teljes szoftver sérthetetlensége, rendszeres vírusellenörzés, idegen adat álalma, privát szoftverek szolgálati célú alkalmazásának tilalma.
Milyen elven működhetnek az optikai tárolók?
A CD felületén az egyes biteket spirális vonalban elhelyezkedő kiemelkedések és a köztük lévő sík területek reprezentálják. Az olvasás elve az, hogy a lemezt letapogató infravörös lézersugár a felülről visszaverődve különböző időben (fázisban) érkezik vissza az érzékelőhöz, attól függően, hogy kiemelkedés vagy térköz haladt el alatta.
Milyen fõbb adattípusok léteznek és mik ezek fõbb ismérvei? Írjon egy-egy példát is ezen típusokra!
A tábla egy oszlopában valamilyen szempontból azonos jellesõ adatok vannak, azaz az egy oszlopban lévõ értékek azonos értékhalmazból vehetik fel értékeiket. Tehát amikor egy mezõre, annak lehetséges tartalmára, valamilyen általános ellenõrrési szabályt próbálunk megfogalmazni, akkor ezt az oszlop egészére fogalmazzuk meg.
Numerikus adattípus
Pozitív, negatív számok és a nulla tárolására szolgál. A tárolás módja a számok tehetséges értékeitõl függõen többféle lehet. A numerikus adatokat több csoportra szokták bontatú attól függõen, hogy milyen értékeket vehetnek fel. Így beszélünk például egész és valós típusokról, amelyeknek egyrészt az adattárolási (adatábrázolási) módjuk különbözõ, másrészt különbözõ műveletek értelmezhetõk az egyes csoportokban. Például az egész számok között az egészosztás és a maradékképzés. Numerikus adatokkal a szokásos aritmetikai műveletek végezhetõk: összeadás, kivonás, szorzás, osztás, hatványozás, elõjelváltás (a gyökvonást általában vagy törthatvány, vagy függvény alkalmazásával oldják meg). A műveletek eredménye szintén numerikus.
Módunk van numerikus adatok összehasonlítására (nagyobb, kisebb, egyenlõ}, Az ilyen összehasonlításban két numerikus változó vesz részt és a művelet eredménye egy logikai érték. Numerikus adatként csak azokat az értékeket célszerű tárolni, amelyekkel aritmetikai műveleteket szándékozunk végezni, mert ellenkezõ esetben a karakteres ábrázolás lehetõséget ad arra, hogy az adatokon a szöveges változókra jellemzõ műveleteket végezzünk.
Karakteres adattípus
Az adott számítógépes környezetben elérhetõ tetszõleges jelekbõl álló jelsorozat.A karakteres adatok hossza általában korlátozott, a leggyakrabban maximum 255 karakterbõl állhatnak. Tárolásuk karakterenként egy bájtot igényel. Karakteres adatok között minden adatbázis-kezelõben értelmezettek a következõ műveletek: egy szövegrész kiemelése egy másik változóba, két szöveg összefűzése, összehasonlítás, egy részlánc kezdetének meghatározása, egy szöveges változó hosszának megmerése, csupa nagybetűre illetve csupa kisbetűre való átalakítás.
Logikai adattípus
A logikai típusú adatok két értékkel IGAZ (TRUE), vagy HAMIS (FALSE) rendelkezhetnek. Tárolásukhoz éppen egy bit is elegendõ, de a régebbi adatbázis-kezelõk a könnyebb és gyorsabb tárcímzés miatt általában egy bájton tárolják. Az újabb szoftverekben már fel tudták gyorsítani a programrendszer működését annyira, hogy a bitenkénti tárolás nem lassítja jelentõsen az adatkezelést, viszont lehetõvé teszi a lemez területének hatékonyabb kihasználását.
Logikai típusú adatok között három alapvetõ művelet értelmezett és mindhárom művelet eredménye logikai típusú:
NEM (NOT) - Egy logikai típusú változóra alkalmazható művelet, eredménye a változó ellentette.
ÉS (AND) két logikai típusú változóra alkalmazható művelet, eredménye akkor és csak akkor IGAZ, ha mindkét változó értéke IGAZ, minden más esetben HAMIS,
VAGY (OR) két logikai típusú változóra alkalmazható művelet, eredménye akkor és csak akkor HAMIS, ha mindkét változó értéke HAMIS, minden más esetben IGAZ.
Az összes többi művelet (pl. kizáró vagy, implikáció, ekvivalencia) a fenti három műveletbõl származtatható. '
Dátum adattípus
A dátum típusú adtok érvényes dátumértékkel rendelkezhetnek. Külön adattípusként való használatát a dátumoknak a numerikus és karakteres adatoktól való eltérõ kezelése, speciális műveletei indokolják. Tárolásuk a különbözõ rendszerekben nem egységes formában történik, általában sorszámként tárolódnak.
A dátum típusú adatok között rendszerint az alábbi műveletek értelmezettek:
Két dátum különbsége: A művelet eredménye egy egész szám, amely a két dátum között eltelt napok számát adja meg.
Dátum + egész szám: A művelet eredménye egy dátum, mely az adott számú nappal késõbbi dátumot jelenti.
Dátum - egész szám: A művelet eredménye egy dátum, mely az adott számú nappal korábbi dátumot jelenti.
Ezen kívül ki tudjuk emelni a dátum egyes részeit más változóból. tehát meg tudjuk mondani, hogy melyik évben, hónapban, az év hányadik hetében, a hónap melyik napján volt a vizsgát nap.
Egyéb adattípusok
Valamennyi adatbázis-kezelõ programcsomag fel van készítve speciális, az elõzõekben fel nem sorolt adattípusok kezelésére is. Ilyenek például a hosszú sztringek, a képek, a hangok tárolása és elõhívása.
Milyen fizikai és logikai hibák léphetnek fel az adatok tárolása közben?
Fizikai hibák:
- mechanikai /megkarcolódik, leejtik/
- fizikai szerkezetbeli hibák: BAD SECTOR (a mágneses domének nem jól állnak)

Logikai hibák:
- LOST CLUSTER: a file adminisztrációs bejegyzése megszűnt, azonban a file-t nem töröltük
- CROSS LINKED CLUSTER: egy cluster logikailag két állományhoz is tartozik
Milyen hálózati kábeltípusokat ismer? Mik a jellemzői, felépítése, működése, előnye és hátránya az egyes fajtákn
A hálózatok legalapvetőbb részei a kábelek és azok struktúrája. Többféle kábeltípust alkalmazhatunk hálózatainknál: 
1. Sodrott érpárú kábelek, melynek két fajtája létezik. Az árnyékolás nélküli sodrott érpár (UTP), ahol a kábel két szorosan egymás köré csavar szigetelt rézdrót, melyet egy külső műanyag borítás is véd. CAT 1-tol CAT5-ig osztályozzuk, a magasabb kategóriájúak több étpárt tartalmaznak. Zavarokra leginkább érzékenymegoldás. A CAT3 a 10 Mbps -os átvitelével alacsony igényt elégít ki. Legjobb példáját a 10BaseT szabványú Ethernet hálózatok adják. Árnyékolt sodrott érpárú kábelek (STP) szintén használható hálózatépítésre. 
2. A koaxiális kábel közepén egy vastagabb rézhuzal van. A nagyobb vastagság eleve nagyobb adatátviteli sebességet és nagyobb távolságok áthidalását teszi lehetové. Ezt a központi eret egy műanyag habból álló szigetelo réteg, majd egy szintén henger alakú második vezeto réteg veszi körül. Ezt földelésre vagy elektromos árnyékolásra használnak. Átviteli sebessége 10-100 Mbps--ig tart. 
3. Az optikai kábelnél a hajszálvékony üvegszálon fényjelek formájában történik a jeltovábbítás., a fényforrás egy lézerdióda, az érzékelő egy fotodióda. Gyakorlatilag semmi sem zavarja, átvitele a 100 Mbps felett van.
Milyen jellemzői vannak a számítógépes vírusoknál a programférgeknek (Worms), hogyan lehet ellenük védekezni?
Olyan programok, melyek önmagukban is futóképesek, és gépről gépre vándorolnak hálózatok segítségévei. Nem változtat meg más programot, de nagyon nagy károkat okoz a jelenlétével. Készítése nagy programozói rutint igényel.
Hatása lehet a fájlbővítés, tárolókapacitás csökkentés, s eredménye a hálózat használhatatlanná válik. Többször is fertőzhetnek, és mivel önálló programok, nem is igényelnek programot.
Védekezés az állandó figyelem és a hozott szoftverek ellenőrzése a legújabb programokkal. Híres Pld. a Cristmas Tree vagy a I love you, ami már romboló rutinokat is tartalmazott. 
Milyen kapcsolattípusok léteznek adattáblák között, és mi a jellemzőjük?
Egy az egyhez (1:1): az egyik tábla rekordjához a másik tábla legfeljebb egy rekordja tartozik (pld. Repülőn egy üléshez az adott járaton egy jegy tartozik)
Egy a többhöz (1:N): az egyik tábla egy rekordjához a másik tábla több rekordja is tartozik, de ennék a táblának a rekordjaihoz az első táblából legfeljebb egy rekord tartozhat (pld: Egy bankban egy ügyfélnek több számlája)
Több a többhöz (N:M): az egyik tábla valamely mezőjéhez a másik tábla több rekordja is tartozhat, és ennek a másik táblának egy másik mezőjéhez több rekord is tartozhat (pld. Az iskola tanárai és tanulói).
Milyen multimédiás eszközöket (kép, hang) ismer, jellemezze ezek működését!
A multimédiás kommunikáció hang és képinformáció áramlást valósít meg. A képi lehet álló vagy mozgókép. A digitalizálók rajzok, ábrák és szövegek bevitelére kifejlesztett eszközök. Lényege egy jel kvantálása és digitális alakban való ábrázolása. Itt a kimeneten a jelek bináris formában kódoltak. Egyre inkább elterjedt a digitális videózás (DVD) és a zene (MP3).
Szkenner: inkább szövegfeldolgozásra használatos, de alkalmas ábrák rajzok bevitelére is. Egy mozgó lézernyaláb segítségével soronként letapogatja a teljes felületet azt 200-600 pontokra felbontva inchenként. Hasonlóan működik a telefax is bevitelkor. Lehet kézi vagy táblás kivitelű is. 
A hangkártya a legrégibb multimédiás eszköz. Segítségével hangot fel tudunk venni, képes kiadni, sőt általában szerkeszteni, s egyes kártyák már keverési funkciókat is ellátnak. Két alapvető feladata van, a külső jel digitalizálása(A/D), amit veszteség nélkül szerkeszthetünk, ill. a hang kiadásánál a fordított (D/A) átalakító. Ezért a CODEC felelős, mintavételezési frekvenciát használ, 44,1 KHz-en, s ezzel CD minőségű hangot állít elő. A hang beviteléhez mikrofon, s a kiviteléhez hangfal szükséges. Profi hangkártyával akár komplex házi mozi rendszert is kialakíthatunk. Illesztése a PCI aljzatba történik.
Multimédiás eszköz a botkormány (joystick) és a Gamepad is.
Milyen szerkezetű adatbázisokat ismer? Sorolja fel őket, majd ismertessen egyet közülük!
Egy-egy önálló tábla sok esetben nem tartalmaz minden adatot vagy éppenséggel túl nagy. Ilyenkor válik szükségessé a táblák együttes kezelése, azaz adatbázis létrehozása. Ennek megvalósítási formái: 
Hierarchikus adatbázis: ebbena a szerkezetben a fa struktúrához hasonlóan valósul meg az adatok tárolás. Az adatok között ún. szülő-gyermek kapcsolatot hozunk létre olymódon, hogy több leszármazott is lehet, azonban csak egy ős. 
Hálós adatbázis: nagyon hasonlít a hierarchikusra, azonban itt több ős is lehet. Nagy a tárigényük, mert bonyolult láncolólisták is szükségesek. 
Relációs adatbázis: az önálló táblák többnyire csak azokat az adatokat tartalmazzák, melyeknek közük van egymáshoz. A különböző jellegű, de egymással mégis kapcsolatba hozható adathalmazokat önálló táblákon tároljuk, ezen táblák között egy azonos adatot tartalmazó mező tartja a kapcsolatot. Célszerű, ha a kapcsolómező egyúttal azonosítómező is. Az adathalmazból megfelelően megadott lekérdezésekkel lehet az adatokat lekérdezni, rendezni és szűrni.
Mit értünk 1:N (egy-több) kapcsolat alatt? Milyen fõbb jellemzoi vannak? Írjon a kapcsolatra jellemzõ példát!
1:N vagy egy a többhöz típusú kapcsolatról akkor beszélünk, ha az egyik tábla egyik sorához a másik tábla több sora kötõdhet, ugyanakkor a másik tábla egy sorához az elsõ táblából legfeljebb csak egy sor tartozhat. Ebben a kapcsolatban az elsõ, 1 oldali táblát fölérendeltnek, a maik, N oldali táblát alárendeltnek nevezzük.
Az 1:N típusú kapcsolat nem jelenti azt, hogy a fölérendelt tábla minden rekordjához az alárendelt tábla több rekordjának kell tartozni, ez lehet 0, 1, 2, ..., N, ahol N tetszõleges egész szám.
Ilyen kapcsolat van az Osztály és a Tanuló tábla között, ha az a kérdés, hogy melyik tanuló melyik osztályba jár? Egy osztályba több tanuló jár és minden tanuló csak egy osztályhoz tartozik, de az is igaz, hogy minden osztálynak van tanulója. A fölérendelt, az 1 oldali az Osztály tábla, az alárendelt, az N oldali a Tanuló tábla.
Vegyünk egy másik példát. Valamilyen személyi állomány nyilvántartásában fontos lehet tudni, hogy egy személynek van-e gyereke, és ha van, hány, mikor születtek a gyerekek (ettõl függõen kapnak a szülök pl. családi pótlékot). Egyik reláció a Személy, másik a Gyerek. A kapcsolat itt is 1:N típusú, a Személy a föIérendelt, az 1 oldali. a Gyerek az alárendelt, az N oldali reláció. Egy személynek lehet, hogy nincs gyereke, és van olyan személy, akinek egy van, akinek több gyereke is van. Minden gyerek tartozik valamelyik szülõhöz, nem lehet szülõ nélküli gyerek, de lehet olyan személy, akihez nem tartozik gyerek, szemben a fenti példával, ahol egy osztályhoz mindig tartozik tanuló.
Mit értünk a FAT (File Allocation Table) kifejezés alatt. Mik a főbb elemei?
Az operációs rendszer rendszer bejegyzés táblázata, amely a fájlok elhelyezkedésének nyomkövetésére szolgál. Tartalmazza a fájl nevét, kiterjesztését, hosszát bájtban, attribútum leíró bájtot, létrehozás időpontja és dátuma, ill. a fájl első klaszterének száma, a hozzá tartozó FAT bejegyzés mutatja a következő klasztert.
Mit értünk ADSL (Aszimmetrikus Digitális Előfizetői Vonal) rendszer alatt, és milyen kapcsolata van az ATM-el?
Az ADSL aszimmetrikus adatfolyamot továbbít, és telefon szolgálatot biztosít egyidőben egyetlen előfizetői érpáron. Az eredeti alapsávi szolgálat biztosításához a rendszer mindkét végén jelen kell lenni szűrőnek. A nagy sebesség miatt az előfizetői oldalon Ethernet és/vagy ATM illesztést használnak. Onnan aszimmetrikus, mert a felhasználó felöl a sávszélesség kisebb (100-800 kbit/sec) mint a felhasználó felé (5-20 Mbit/sec). A rendszer felépítése olyan, hogy az ADSL átviteli rendszeren belül a hasznos információt ATM cellákban csomagolva viszi át. A hálózati oldalon ilyen ATM folyam jelenik meg.
Mit értünk átlapoló (overlay) technika alatt a memóriakezelésben?
A futó alkalmazások teljesen már nem férnek el a memóriában, ilyenkor úgy kellett a feladatokat szervezni hogy olyan méret blokkokból álljon, melyek külön-külön már elhelyezhetõk, viszont állandóan a memóriában kell lennie annak a program résznek, amely a szétdarabolt részek közötti átkapcsolást végzi, s így , csak az éppen aktuális programrész tartózkodik a memóriában. Az ilyen programozáshoz kezdetben az operációs rendszer semmilyen támogatást nem adott. A programozóknak maguknak kellett szétszedniük a programokat, s meg kellett mondani melyik program melyik részhez tartozik. Ez igen összetett feladat volt. Ezzel a technikával valósult meg, hogy a háttértár ami eddig csak a programok tárolására szolgált, a program futásában is részt vesz.
Mit értünk egy program vásárlásakor annak szerzői joga (copyright) alatt?
A szoftver, azaz minden program szellemi termék, úgy, mint egy regény vagy egy találmány. Így e programok vásárlásakor is a szerzői jogokról szóló törvény érvényes jogszabályai vonatkoznak. Viszont a program nem egy kézzel fogható tárgy, és a másolása sem ütközik nehézségekbe. A szerzői jognak két fontos oldala van erkölcsi és jogi. A szoftver, mint szellemi termék a szerző tulajdona. A jogi szabályozásnál ugyanaz ok a törvények vonatkoznak rá, különösen akkor, ha az adott programmal pénnzt is keresünk vagy esetleg szakdolgozati feladatainkban használjuk. Ha valamely szoftver terméket használunk, tudni kell igazolni annak eredetét. A szoftverek tisztaságát Magyarországon a BSA, azaz a szoftver rendőrség ellenőrzi. A shareware szoftver Magyarországon szabadon terjeszthető, kipróbálható, de felhasználásáért a szoftverrel együtt járó szerződés szerint a próbaidő letelte után már fizetni kell. Ilyen esetben a gyártók ingyenes kipróbálásra adhatják termékeiket, és ha megtetszik, akkor megvásárolhatjuk, regisztráltathatjuk magunkat a mellékletben megadott lapon általában. Ezen verziók gyakran nem teljesek, szándékosan csak korlátozott memória felhasználásuk miatt le vannak butítva. Ezzel szemben a freeware program szabadon felhasználható és terjeszthető, ha elismerjük a gyártó céget, mint a termék egyedüli létrehozóját. Ez viszont azt jelenti, hogy a programot nem adhatjuk tovább, mint saját termék, és nem is változtathatjuk meg. Fontos, hogy a szerzői jog mindkettőre érvényes.
Mit értünk hardver és szoftver erõforrás megosztás alatt?
A hardver erõforrások megosztása alatt azt értjük, hogy a hálózatba kötött gépek elérhetik egymás hardver eszközeit, például CD meghajtóját, merevlemezét, faxmodemét. Hálózati rendszerekben fontos szerepe van az ún. hálózati nyomtatóknak. A hálózati nyomtató általában egy kitüntetett számítógéphez van kötve, és elérhető a hálózatba kötött valamennyi számítógépről.
A szoftver erőforrások megosztása alatt azt értjük, hogy a hálózatba kötött számítógépek elérhetik egymás adat- és programállományait, adatbázisait, és ezeket egy időben használhatják. Az egyidejű használat azonban sok problémát vet fel (például egy adatbázis egyidejû módosításának problémája).
Mit értünk hálózati csatolókártyák (Network Interface Card) alatt, és milyen főbb fajtái vannak?
Olyan hardver elem, amely a számítógépet fizikailag a hálózathoz kapcsolja. Ezeket be kell építeni, és be kell állítani a megfelelő konfigurációkat, amiket a Plug and Play kártyák már automatikusan is elvégeznek. Más eszközökkel való összeütközés miatt ismerni kell más gépekkel való kapcsolatukat, ill. a megszakításvonalakat is. Ha e paraméterek véletlenül azonosak, akkor nem megfelelően működik, s be kell állítani az egyedi, még nem használt értékeket.(I/O megszakítások) Egyes kártyák képesek a gép operatív tárának egy részét felhasználni a bemenő és a kimenő adatkeretek átmeneti tárolására.
Mit értünk híd (bridge) alatt a hálózatokban? Mik az előnyei és hátrányai?
A hidak az OSI modell adatkapcsolati rétegéhez tartoznak. Segítségével azonos típusú hálózatokat tudunk összekapcsolni. Többet nyújtanak, mint egy jelismétlő, mert a hálózati torlódások feloldásában is segédkeznek: A beérkező csomagokból kiolvassák a feladó és a címzett hardvercímét, s utána dönt arról, hogy mit kell tenni a csomaggal. Ha a küldő és a fogadó különböző szegmensen van, a híd átviszi az. adatcsomagot, de úgy, hogy a továbbítás alatt csak a küldő és a fogadó szegmensét köti össze. Ezzel csökkenti a hálózati forgalmat. Hátrány viszont, hogy hosszabb feldolgozási időre van szükségük, mint a jelismétlőknek, mivel valamennyi adatcsomagból ki kell :olvasni a küldő és a fogadó hardvercímét. Szintén hátrány, hogy működésük nehézkes és viszonylag magas az áruk. 
Mit értünk interrupt (megszakítás) alatt és milyen főbb típusait vannak?
Olyan eseményt értünk, amelyre az operációs rendszernek lehetőség szerint azonnal válaszolnia kell. Általában futó folyamat bezárásánál, ill. processzor kezelésével foglalkozó rendszer folyamatoknál keletkezik.
Főbb típusai: Megszakítás, ahol jelezheti így egy régen várt adat megérkezését, de megszakítást okozhat a rendszer órája is. Kivétel miatt, amit maga a processzor generál, ha valamilyen hibát, pld. 0-val való osztást kellene végeznie, vagy a címek kiszámításánál tapasztal valamilyen komoly hibát; lehet nem maszkolható megszakítás, amely súlyos hardver hiba, pl. memória vagy a tápfeszültség kimaradása miatt keletkezik; de lehet csapda (trap), amely olyan szoftver eredetű megszakítás, ahol a felhasználói folyamat közvetlenül az op. Rendszer vezérléséhez fordul.
A megszakításokhoz legtöbb esetben prioritások rendelhetők. Ilyenkor a futó programok fontossági sorrendben vehetik igénybe a CPU-t.
Mit értünk ISDN alatt. Milyen főbb szolgáltatásai vannak?
Az ISDN Integrált szolgáltatású digitális hálózat. Az új digitális rendszerek elsődleges célja az, hogy integrálja a hang és nem hang jelű átviteli szolgáltatásokat. Az analóg távbeszélő hálózatokat felváltja egy olyanrendszer, amely képes hang és kép egyidejű adatátvitelére. 
Főbb szolgáltatásai: legfontosabba hangtovábbítás, de alkalmas azonnali hívásfelépítésre, a videtex-re, amely egy távoli adatbázis terminálon keresztül interaktív elérést tesz lehetővé a felhasználó számára, a teletex-re, ami házi és pld. üzleti elektronikus levelezést valósít meg,
konferenciabeszélgetést valósíthatunk meg, alkalmas grafikonok, ábrák, grafikus anyagok átvitelére, ill. kialakítható riasztó (alarm) szolgáltatásra is stb.
Mit értünk jelátvivő (transceiver) alatt, és milyen beállításai lehetnek!
A hálózati kártyák sokféle csatlakozási módszert támogatnak. A kártyának azt az elemét, amely megteremti a fizikai kapcsolatot önmaga és a hálózati közeg között, jelátvivőnek nevezzük. Digitális és analóg jeleket egyaránt továbbíthat, és mindkét esetben adóként és vevőként is működhet. Fajtái attól függnek, milyen típusú hálózathoz akarjuk csatlakoztatni, beállítása Jumperekkel lehetséges. Az újabb kártyákon ezeket a beállító szoftverekkel is kiválaszthatjuk.
Mit értünk licencszerződés alatt, milyen fajtái vannak?
Ha egy szoftvert vásárolunk, akkor nem a teljes jogot, hanem csak a használat jogát vásároljuk meg. Ezt fogalmazza meg a használati engedély azaz a licencszerződés. Ez részletesen leírja, hogy a szoftvert milyen körülmények között szabad csak használni, s ha a feltételek elfogadhatatlanok, akkor a terméket vissza kall vinni a boltba.
Több fajtája létezik, mivel ugyanaz a gyártó alkalmazhat különböző feltételeket a termékeinél a felhasználás módja (egyedi vagy csoportos), vagy helye (nyereségorientált vállalat, oktatási, tudományos vagy állami intézmény. Ha megvásároltuk a terméket, akkor a következő szabályt kell figyelembe vennünk: csak sértetlen csomagolásút szabad megvenni, csak akkor szabad felbontani, ha egyetértünk a szerződéssel, valamint a regisztrációs kártya visszaküldésével tájékoztatjuk a gyártót, ami a későbbi reklamációnál jól jöhet. 
Mit értünk objektumok öröklődése alatt és milyen jelölésrendszere van?
Értelemszerűen a tanult programnyelvnek megfeleloen. Pld UML-ben:
Két osztály közötti kapcsolat, amelyben az utód osztály örökli az ős osztály tulajdonságait és viselkedését azaz a metódusait is. Az utód osztály az ős osztály továbbfejlesztése, mivel annak metódusai változtathatóak, akár futás közben is, új metódusokkal bővíthetők stb. Jelölésénél az utódból egy nyíl mutat az ős osztály felé.
Mit értünk sín hálózati topológián, és melyek a legfontosabb ismérvei?
A gépek egy központi gerinckábelhez párhuzamosan csatlakoznak, két végük ellenállással van lezárva. Ilyen pl. az Ethernet is. Nagy átviteli sebesség érhető el, de egy kábelhiba a teljes rendszerre kihat. Nagy előnye még a kevés kábeligény. Föleg szétszórt, nagy területen elhelyezkedő gépek összekapcsolására használják.
Mit értünk szegmentálás alatt a memóriakezelésben, és hogyan épül fel egy fizikai cím?
A lapozó technika esetén a logikai címet úgy osztottuk fel lapcímre és eltolásra, hogy errõl a programozó mit sem tudott. A tárkihasználás még kedvezõbb lehet, ha a programozót is bevonjuk az optimalizálásba. A memóriakezelés szempontjából ez azt jelenti, hogy a programozóra bízzuk a tár feloszlását. A szegmentálás esetén a létrehozott logikai egységek alkotják a részeket, melyekre nem számmal, hanem névvel hivatkozunk. Az egyes szegmensek hossza - a lapokkal ellentétben - nem azonos, így a kezdõcím mellett a szegmensek hosszát is tárolni kell, hogy a kiadott logikai cím benne marad-e az engedélyezett tartományban. A szegmens további elõnye, hogy egy újabb mezõvel kiegészítve az egyes szegmensekhez hozzáférési jogok is rendelhetõk. Technikai okok miatt a szegmentálást általában a lapozással együtt alkalmazzák.
Mit értünk személyes adat és különleges adat alatt, milyen egyezőség és különbség van a két fogalom között?
Mindkettő a törvényben meghatározott kereteken belül kezelendő.
A személyes adat az adott személlyel kapcsolatos, azzal érintkezésbe hozható és abból következtetéseket levonható adatok. Ennek az adatnak a kezelés során megőrződik a minősítése, amíg az adott személlyel kapcsolatba hozható. 
Különleges adat: a faji eredetre, nemzetre, nemzetiségre, etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásra vagy más meggyőződésre vonatkozó adatok. Különleges adat az egészségre, kóros szenvedélyre és szexuális beállítottságra vonatkozó kérdés. Közérdekű adatként kezelhetők, de beleegyezés szüksége hozzá.
Mit értünk time sharing (időosztásos) rendszer alatt?
A futó alkalmazások azonos idközönként egymást váltva veszik igénybe a CPU-t. Ilyenkor az operációs rendszer minden futó programot kiszolgál, de csak nagyon rövid ideig. Egy-egy idszelet nem több néhány század másodpercnél. Ez általában elég a CPU-nak hogy kiszolgálja az éppen soron következ programot. Így minden program (több felhasználós operációs rendszernél minden felhasználó minden programja) zavartalanul dolgozhat. Ha egy idben túl sok programot indítanak, vagy túl sok felhasználó dolgozik egyszerre, akkor a programok lassúlását tapasztalhatjuk. Ez a túlterheltség a kisebb teljesítmény gépeknél hamarabb, míg a nagyobb teljesítmény gépeknél késbb jelentkezik. Erre a feleslegesen futó programok bezárása, vagy egyes felhasználók kiléptetése a megoldás. Egy másik megoldás erre a problémára a prioritásos rendszer bevezetése. Ilyenkor a futó programok fontossági sorrendben vehetik igénybe a CPU-t. 
Mit értünk X.25 hálózat alatt és mik a főbb jellemzői?
X.25 hálózat egy CCITT ajánlás, amely a felhasználó (adatvég-berendezés, DTE) és a hálózat (adatáramkör végződő berendezés DCE) közötti interfészt definiálja. Ezen berendezések az OSI alsó három szintjét valósítják meg. A hálózatok. ahol alkalmazzák csomagkapcsoltak az alábbiakat határozzák meg: datagram szolgálat (DG), ahol a csomagot bárhová elküldhetjük ill. fogadhatjuk, az állandó virtuális áramkör (PVC), ez a csomagváltások helyes sorrendjéért felel, és a virtuális hívás (VC) ami az előbbi szolgáltatás rövid idejű megfelelője. Az X.25 három protokollszintet különböztet meg: a fizikait (csomagkapcsoló központhoz való kapcsolódás), az adatkapcsolati szint (hibamentes adatcserét biztosít). és a csomagszint (csomagszintű szolgáltatásokat adja pld. csomagformátumokat, csatornaszámot, hívásfelépítést, bontást, forgalomvezérlőt, megszakítót stb.). 
Mit jelent a holtpont (deadlock) és milyen főbb jellemzői vannak?
Egy olyan állapot, amely akkor következik be az operációs rendszer működésében, amikor két (vagy több), egyidejűleg aktív folyamat verseng az erofőrrásokért és egyidejűleg egymásra várnak. Ilyenkor egyik folyamat sem tud előrelépni, mert mindegyiknek arra volna szüksége, amit éppen a másik használ. Nagy rendszerekben is felléphet ez a probléma.
Megelőzésére két módszer létezik: vagy meg kell előzni a holtpont kialakulását, vagy ha már kialakult, akkor megtenni a hatékony intézkedéseket a felszámolásra.
Megelőző módszerek:
1. Egyetlen foglalási lehetőség, ahol csak az a folyamat foglalhat erőforrást, amely még egyetlen eggyel sem rendelkezik.
2. Rangsor szerinti foglalásban egy folyamat csak olyan osztályból igényelhet erőforrást, melynek sorszáma nagyobb, mint a már birtokolt erőforrások száma.
3. A bankár algoritmus, ahol sohasem elégíti ki az adott igényt, ha az bizonytalan állapotot eredményez. Törekedni kell arra, hogy ne lépjen fel olyan állapot, ahol körkörös hivatkozás van az erőforrások igényeinek kiszolgálása közben.
Mit jelent a ZERO-DAY BACKUP, mikor és hol alkalmazzák?
A rendszer induló állapotának mentését jelenti. Amikor egy számítógépre feltelepítettük az összes alkalmazást, létrehoztunk minden szükséges sablont és minden HELYESEN működik, akkor érdemes lementeni ezt az állapotot az operációs rendszer back-up programjával legalább két helyre. Ez a ZERO-DAY BACKUP. Így legalább a rendszer kezdeti állapota visszaállítható. Önálló PC-n és hálózatban egyaránt szükséges lenne.
(A windows operációs rendszerek RESCUE DISK-je hasonló ehhez)
Mit jelentenek a következő adatbáziskezelésben használt fogalmak: adatbázis, rekord, mező, redundancia, kapcsolómező.
Adatbázis: az egymással kapcsolatba hozható adattáblák összessége
Rekord: az adatállományban az egy egységet leíró különböző jellemzők neve, egy sor
Mező: az adatbázis összes elemének egyazon jellemzője adata a mező
Redundancia: adatok többszörös tárolása
Kapcsolómező: különböző jellegű, de mégis kapcsolatba hozható adattáblák között egy azonos adatot tartalmazó mezővel tartjuk a kapcsolatot, ez a kapcsolómező
Mit nevezünk az SQL-ben nullértéknek és hogyan használjuk az aritmetikai és logikai műveletekben?
Nullérték: Az SQL biztosít egy speciális értéket, a NULL-t, amely olyan komponensek helyén szerepel a relációkban, amelyeknek nem tudjuk a konkrét értékét. A NULL-ra vonatkozó aritmetikai és logikai műveletek különböznek a szokásos műveletektől. Egy NULL érték összehasonlítása bármely értékkel (legyen az akár maga a NULL érték is) ISMERETLEN logikai kifejezésekben úgy viselkedik, mintha IGAZ és HAMIS között helyezkedne el. Ha egy sor valamely komponensének értéket kell adni, de nem ismert az érték, akkor NULL-al (nullértékkel) jelöljük. Két reláció összekepcsolásakor két NULL komponenst nemtekintünk egyenlőnek. Értelmezésükre több lehetőség van: 
o	ismeretlen érték
o	alkalmazhatatlan érték (olyan érték, aminek nincs az adott helyen értelme)
o	visszatartott érték (pl.adatbázisban nincs hozzá jogosultság)
Aritmetikai műveletekben ha legalább az egyik tag NULL, akkor az eredmény is NULL. Ha NULL értéket hasonlítunk össze más értékkel (beleértve a NULL-t is), akkor az eredmény ISMERETLEN logikai érték lesz.
Mit valósít meg a tűzfal (firewall) és milyen típusaik vannak?
Olyan kiszolgáló számítógép vagy program a hálózatban, amelyet a lokális és a külsõ hálózat közé, a csatlakozási pontra telepítenek, hogy az illetéktelen behatolásoknak ezzel, elejét vegyék egyúttal lehetõvé teszik a kifelé irányuló forgalom ellenõrzését is. 
Fõbb típusai: a csomagszűrõk (packet filters), ahol. a beállított szűrési szabályok alapján egyes csomagokat beengednek másakat eldobnak. A másik fajtája a proxytűzfal. Ez nem szűrõként, hanem közvetítõként viselkedik a védett hálózat és a külvilág között. Kívülrõl a tűzfal mögötti gépek láthatatlanok, s egyetlen regisztrált IP címmel az egész hálózat működtethetõ. A belsõ és a külsõ hálózat között helyezkedik el, közötte un. szabad zóna létezhet. Fontos, hogy minden kapcsolat a tűzfalon keresztül menjen.
Mutassa be az RS-232-C soros adatátvitel jellemzőit!
A soros protokoll szerint, ha a soros vonalon nem folyik információátvitel, a vonal állapota aktív (MARK) szintű. Az adatátvitel kezdetekor, az ADÓ a vonalat egy bit átvitelének idejéig alacsony (SPACE) szintre állítja (START bit), majd utána történik meg az adatbitek átvitele. Az átvitt adatbitekből álló bitcsoport végére az ADÓ STOP bit(ek)ből álló aktív (MARK) szintű jelet helyez el. A VEVŐ az adás kezdetéről a vonal MARK-SPACE állapotváltozásából szerez tudomást. Ezután mindíg egy bit átvitelének idejéig várakozva, a VEVŐ az adatbiteket veszi.