1 Ismertesse a csavart érpáras (Twisted Pair) kábel felépítését és jellemzõit	12 p

A kábel két szigetelt, egymásra spirálisan felcsavart vezeték. Amennyiben az érpár körlil árnyékolás is található, akkor árnyékolt sodrott érpárnak (Shielded Twisted Pair, STf), míg az árnyékolás nélkülit UTP (Unshielded Twisted Pair) kábelnek nevezzük. Mivel a két jelvezeték egymásra van felcsavarva, ezért a jelkisugárzást az egymás ellen hatás miatt minimálisra csökkentik. Minél több az egységnyi hosszra jutó csavarások száma, annál nagyobb sebességig használható a vezeték. Mivel általában nem csak egy szimplex kapcsolatra van szükség, ezért több érpárt fognak össze egy közös szigetelõben. Ezek egymásra, és a külvilágra való hatását tovább lehet csökkenteni, ha a párokat is egymásra csavarják. A közepes méretû hálózatokban az esetek túlnyomó többségében az UTP kábeleket alkalmazzák, mivel ezek minden jellemzõje, valamint az áruk is lehetõvé teszi a biztos összeköttetés kialakítását. Az UTP kábeleket több kategóriára osztják, ezek jelátviteli tulajdonságokban és természetesen árban térnek el egymástól.

Típus	Jellemzõ
1.kategória	Hangátvitel
2.kategória	4 Mbit/s-os adatvonal
3.kategória	10 Mbit/s-os adatvonal
4.kategória	20 Mbit/s-os adatvonal
5.kategória	100 Mbit/s-os adatvonal

Az Ethernet hálózatokban a 3.-5. kategóriájú kábeleket használják. Ezeket összefogták egy csoportba és a 100BaseT névvel látták el. A rendszer, két sodrott érpáron mûködik, az egyik érpár adásra, míg a másik vételre szolgál. Az UTP kábel esetében a megengedett legnagyobb, még erõsítés nélkül áthidalható távolság (szegmenshossz) 100 méter. Ezzel a módszerrel pont-pont kapcsolat alakítható ki, több gép esetében csillag topológiával. A kábel a számítógéphez RJ-45 típusjelzésû csatlakozóval kápcsolódik. Ennek nyolc érintkezõje van, tehát a kábelben négy érpárnak kell lennie. A vezetékek megkülönböztetése nehézkes lenne, ezért színkódolást alkalmaznak. Négy különbözõ színû vezeték van, a maradék négy pedig ezek és a fehér szín keveréke.

2. Ismertesse az OSI modell szeinti fizikai réteg feladatát és jellemzõit!	8 p

A fizikai réteg felelõs a bináris adatok átviteléért. Ennek érdekében a fizikai átviteli közeg valamely tulajdonságát megváltoztatja. A vevõ ezt a változást érzékelve képes abból az eredeti adatokat visszaállítani. Az átviteli közeg többféle lehet, emek megfelelõek lesznek azok a jellemzõk, amelyeket az adatátvitel céljából meg lehet változtatni. A számítógép hálózatokban az adatátvitel a számítógépek között kialakított összeköttetéseken valósul meg. Az információ továbbítása történhet digitális és analóg jelekkel egyaránt. Az analóg jelek esetében valamilyen periodikus ,jel amplitúdója, a frekvenciája, vagy a fázisszöge hordozza az információt. A digitális átvitelnél a jel egy négyszögjel, aminek az amplitúdója csak a két megadott értéket veheti fel. A szintek közötti váltás csak megadott idõpontokban következhet be és elvileg végtelen gyorsan történik. Az információt az amplitúdók és a hozzájuk tartozó idõpontok hordozzák. Az analóg átvitel esetében a leglényegesebb jellemzõ a sávszélesség, ami a közegen átvehetõ jel maximális és minimális frekvenciájának a különbsége és a mértékegysége uz. A digitális hálózatok esetében a sebesség jellemzésére az idõegység alatt továbbított bitek számát használjuk. A jellemzõ mértékegysége a bites, vagy találkozhatunk még a baud mértékegységgel is, ami az egy másodperc alatt bekövetkezett változások száma. Áz kialakított összeköttetésekrõl elmondható, hogy a kiépítésükhöz nagy anyagi befektetésre van szükség. Sajnos az is igaz, hogy az esetek többségében ezek a a közegek nincsenek telj esen kihasználva. Ebbõl az következik, hogy valamilyen módon optimalizálni kellene az átviteli közegek kialakítását. Erre több módszert is kialakítottak, ezeket tekintjük át a továbbiakban. A hosztok, pontosabban a hálózati kapcsolóelemek és végpontok között vonalak valósítják meg a télayleges kapcsolatot. Abban az esetben, ha adatátvitel folyik, akkor a két "beszélgetõ" állomás kisajátítja a vonalat. Elképzelhetõ, hogy a hosszú kapcsolódási idõ alatt alig van adatforgalom. Felismertek ezt a tényt és megoldásként a vonalakat több, kisebb kapacitású csatornákra osztják. Mindegyik csatorna önálló adatátvitelre alkalmas, tehát az átviteli idõ alatt a két kapcsolódó hoszt között vonalként viselkedik. A fizikai vonalakon több ilyen csatorna alakítható ki, amivel a kapcsolatok száma növekszik, pénzbe pedig nem kerül. A vonalak megosztásának három, a gyakorlatban alkalmazott eljárása van. Az elsõ megoldás szerint a fizikai közeget speciális eszközökkel megosztják több egység között. Ezt a mûveletet multiplexelésnek nevezik. A második megoldás szerint a teljes információ mennyiséget feldarabolják kisebb részekre. A harmadik módszer az elõzõekhez képest alapvetõen eltérõ logika alapj án mûködik. Ebben az esetben a vonalat nem konkrétan egy adóhoz és egy vevõhöz rendeljük hozzá, hanem az állomások a kommunikáció szükséglete alapján jutnak hozzá. Ezt a megoldást nevezik vonalkapcsolásnak.

3. Ismertesse a mikroszámítógép buszrendszer fajtáit és jellemzõit!	5 p

A mikroszámítógép buszrendszere:

Címbusz: A mikroprocesszor a címbuszon állítja be az olvasni vagy írni kívánt memóriarekesz vagy I/0 egység címét. A címbusz szélessége meghatározza mekkora memóriát illetve I/0 portot tud megcímezni a processzor. A címbusz szélességét bitben adjuk meg, azaz a 32 bit szélességû címbusz azt jelenti, hogy a processzor maximálisan 2^32 memóriahelyet tud me címezni, ami 4 Gigabájt memória elérést teszi lehetõvé.

Adatbusz: A mikroprocesszor az adatbuszon küldi illetve fogadja az adatokat. Az adatbusz szélességét a címbuszhoz hasonlóan bitben adjuk meg, azaz a 32 bites címbuszon egyidõben 32 bitnyi adat továbbítható.

Vezérlõbusz: A vezérlõbusz jelei arra szolgálnak, hogy a mikroprocesszor a rendszer más eszközeit vezérelni tudja, vagy az eszközök kéréseit érzékelje. Ilyen jelek lehetnek például a memória olvasását (MEMR) vagy írását (MEMW) jelzõ illetve a portok írását (IOR) illetve olvasását (IOR) jelzõ vezérlõjelek. A mikroprocesszor ezekkel a vezérlõjelekkel jelzi, hogy készen áll az adat fogadására illetve küldésére.

4. Ismertesse a csomag- és üzenetkapcsolt adatátviteli módszereket!	15 p

A teljes információ mennyiséget feldarabolják kisebb részekre. A vonalon ezeket a kisméretû csomagokat küldik át. A kis méret miatt a vonal foglaltsága rövid ideig tart, a vevõ és az adó számára mégis a folyamatos összeköttetés látszatát kelti. A csomagok küldésének két módja lehetséges, ennek alapján beszélhetünk csomag- és üzenetkapcsolt adatátvitelrõl. Az üzenetkacsolás során az információt nem darabolják fel, így csak logikailag tartozik ebbe a csoportba. Az üzenetnek tartalmaznia kell a küldõ és a címzett adatait. Az adó a teljes üzenetet elküldi a következõ, éppen szabad hosztnak. Ezzel tulajdonképpen a kommunikációt be is fejezte. Az az állomás, amelynél az üzenet van, keres egy szabad útvonalat a következõ IMP-ig és elküldi neki. Ez a folyamat addig ismétlõdik, amíg a címzett megkapja az üzenetet. A megoldás nagy elõnye, hogy a vonalakat csak nagyon rövid idõre foglalja le, ráadásul mindig csak két koszt vesz részt a küldésben. A hátrány nagy üzenetek esetében merül fel, ugyanis minden hosztnak minimálisan akkora szabad tárolókapacitással kell rendelkezni, amekkora az üzenet. Ha ez a feltétel nem valósul meg, akkor az üzenet egy része elveszik. A csomagkapcsolás mûködése nagyon hasonlít az üzenetkapcsolás mûködéséhez. A különbség az, hogy ebben az esetben feldarabolják az üzenetet kisebb méretû csomagokra. Ezeket a csomagokat egyenként, mint önálló információt küldik el a már megismert módon. Minden csomagküldés elõtt egy hálózatvizsgálat történik, amelynek során megkeresik a leggyorsabb, vagy a legrövidebb útvonalat. Minden csomag más és más úton halad, az érkezési sorrend más lelet, mint az elküldési sorrend volt. Annak érdekében, hogy a vevõ képes legyen az eredeti üzenetet összeállítani, minden csomagba be kell építeni azt, hogy melyik üzenet hányadik csomagja. A megoldás elõnye, hegy nem igényel nagy átmeneti tároló helyet, a hátránya, hogy bármelyik csomag megsérül, vagy elveszik, nem lehet az eredeti üzenetet összeállítani.

5. Adott egy N elemu sorozat. Készítsen feladat specifikációt, tetszoleges algoritmus-leiró eszköz használatával algoritmust, és a tanult programnyelv felhasználásával eljárást vagy függvényt, amely meghatározza a maximális elem sorszámát a sorozatban!	8 p

Be:
N: egész
A: tömb(1..N): valós
Ki:
MAX: egész
Elõfeltétel: N>=1
Utófeltétel: 1<=MAX<=N és Ai(1<=i<=N):Amax>=Ai
Eljárás Maximumkiválasztás(N,A,MAX)
MAX:=1
Ciklus I:=2-tõl N-ig
Ha A[I]>A[MAX] akkor MAX:=I
Ciklus vége
Eljárás vége
Pascal program
Const
N = egész;
Var
A : array [1..N] of elemtípus
Function Maximum:integer;
Begin
Var MAX,I : integer;
Begin
MAX:=1;
For I:=2 to N do
If A[I]>A[MAX] Then MAX:=I;
Maximum:=MAX;
End;

6. Ismertesse a prioritásos átvitelvezérlés DPAM (Demand Priority Acces Method) eljárást!	12 p

Prioritásos átvitelvezérlés: Az átvitelvezérlést DPAM (Demand Priority Acces Method) eljárásnak nevezik. Egy kitüntetett hálózati eszköz (általában egy hub) foglalkozik az átviteli jogok kiosztásával. A számítógép (illetve hálózati kártyai adatátviteli kérelemmel fordul a hub-hoz. A hub begyûjti az összes kérést, majd megbatározott prioritás alapján engedélyezi az egyes gépek adását. Ezt a közeghozzáférést elsõsorban valós idejû alkalmazásoknál, például médiaszerveres hálózatokban alkalmazzák. Tipikus képviselõje az 100VG-AnyLAN hálózat.

7. Ismertesse a fa topológiájú hálózatok felépítését és jellemzõit!	10 p

A fa topológiával struktúrált hálózatokat lehet kiépíteni, A központi gép (szerven egy koncentrátorral van összekötve. A koncentrátor általában multiport repeater (HUB) vagy hálózati kapcsoló (swítch). A koncentrátorokba csatlakoznak az egyes munkaállomások. A struktúrált hálózatok kábelezése egyszerû, a kábelhibák kevésbé befolyásolják a teljes hálózat mûködését, mint a sín vagy gyûrû topológia esetében. A koncentrátorokat további koncentrátorokkal is összeköthetjük - ez kaszkádosításnak nevezzük -, így ez az elrendezés nagy méretû hálózatok kialakítására is alkalmas. Az egyes önálló ágakat alhálózatnak, idegen kifejezéssel subnetwork-nek nevezzük. A munkaállomások közötti üzenetváltást a koncentrátorokkal valósítják meg, így a központi gépet tehermentesíteni lehet. A fa elrendezés jól skálázható hálózatok kialakítását teszi lehetõvé. Alaposan átgondolt tervezéssel újabb munkaállomás bekötése a hálózatba könnyen megoldható. A hálózat egyszerûen átalakítható a megváltozott terhelhetõségi viszonyokra. A fa topológia lehetõvé teszi különbözõ átvitelt sebességû (pl. l0 Mbit/sec és l00 Mbit/sec) hálózatok összeköttetését. Számítógéptermekben, számítástechnika laboratóriumokban, tehát olyan környezetben, ahol koncentráltan helyezkednek el a számítógépek az egyik leghatékonyabb elrendezési mód.

8. Ismertesse az operációs rendszerek fõbb szolgáltatásait!	10 p

Operációs rendszerek szolgáltatásai: Rendszerhívások: a felhasználói programok ezek segítségével érhetik el a rendszer szolgáltatásait. Egy multiprogramozott op. rendszerben bármely erõforrás igénybevétele kzárólag az operációs rendszeren keresztül történhet, egyébként a rendszer integritása nem biztosítható! Elérésük általában speciális gépi utasítás segítségével (pl. TRAP) történik. Assembly szintrõl közvetlenül, magasszintû nyelven írt programból könyvtári eljárások segítségével hívhatók meg.
Rendszerhívások segítségével elérhetõ szolgáltatások:
A. Folyamatok (process) vezcrlése (Process = aktivizált program modul)

program betöltése (LOAD), futtatása (RLJN)

process létrehozása, megszüntetése

process-ek közötti kommunikáció biztosítása

process szinkronizáció (egymáshoz ill. külsõ eseményhez pl. óra)

B. Memória kezelés

memória allokálás, deallokálás

C. File kezelés

file létrehozás, törlés, attribútum beállítás

könyvtár létrehozás, törlés

file megnyitása, lezárása, szekvenciális és véletlen elérésû hozzáférés biztosítása

D. Periféria kezelés

periféria lefoglalása, felszabadítása

adatátvitel biztosítása a perifériára és -ról

E. Rendszer információk biztosítása

rendszerkomponensekre vonatkozó információk biztosítása (rendszeridõ, process-ek, file-ok, perifériák, felhasználók)

rendszerstatisztikák (pl. felhasznált CPU idõ) lekérdezése

F. Hálózati kommunikáció biztosítása

9. Határozza meg az adatfeldolgozás és a kódolás, kódrendszer fogalmát!	10 p

Adatfeldolgozás, kódolás, kódrendszer: Az adatokon végzett átalakításokat, mûveleteket, illetve ezek sorozatát adatfeldolgozásnak nevezzük. Ez a következõ lépésekbõl áll: adatelõkészítés, adatbevitel, adatok feldolgozása, adatkihozatal. A kódolás áttérést jelent valamely jelkészlet és szabályrendszer (együttesen: kódrendszer) használatáról egy másik jelkészlet és szabályrendszer használatára. A kódolás nem érinti a közlemény tartalmi oldalát.

10. Mit nevezünk az SQL-ben nullértéknek és hogyan használjuk az aritmetikai és logikai mûveletekben?	10 p

Nullérték: Az SQL biztosít egy speciális értéket, a NULL-t, amely olyan komponensek helyén szerepel a relációkban, amelyeknek nem tudjuk a konkrét értékét. A NULL-ra vonatkozó aritmetikai és logikai mûveletek különböznek a szokásos mûveletektõl. Egy NULL érték összehasonlítása bármely értékkel (legyen az akár maga a NULL érték is) ISMERETLEN logikai kifejezésekben úgy viselkedik, mintha IGAZ és HAMIS között helyezkedne el. Ha egy sor valamely komponensének értéket kell adni, de nem ismert az érték, akkor NULL-al (nullértékkel) jelöljük. Két reláció összekepcsolásakor két NULL komponenst nemtekintünk egyenlõnek. Értelmezésükre több lehetõség van:

ismeretlen érték

alkalmazhatatlan érték (olyan érték, aminek nincs az adott helyen értelme)

visszatartott érték (pl.adatbázisban nincs hozzá jogosultság)

Aritmetikai mûveletekben ha legalább az egyik tag NULL, akkor az eredmény is NULL. Ha NULL értéket hasonlítunk össze más értékkel (beleértve a NULL-t is), akkor az eredmény ISMERETLEN logikai érték lesz.

Rendszerinformatikus Vizsgakérdések	9.

3

Ismertesse a csavart érpáras (Twisted Pair) kábel felépítését é

szlang

2002-10-09T14:30:00

Szilárd Láng

Szilárd Láng